Ultimele subiecte
» Grup de cercetare pentru constiintaScris de CAdi Ieri la 20:26
» OZN in Romania
Scris de CAdi Ieri la 20:05
» Fotografia astronomica.
Scris de virgil Ieri la 19:32
» Structura atomului
Scris de virgil Lun 02 Sept 2024, 20:16
» Ce fel de popor suntem
Scris de eugen Lun 02 Sept 2024, 14:54
» STUDIUL SIMILITUDINII SISTEMELOR MICRO SI MACRO COSMICE
Scris de virgil Lun 02 Sept 2024, 07:45
» Unde a ajuns stiinta ?
Scris de virgil Mar 27 Aug 2024, 17:55
» TEORIA CONSPIRATIEI NU ESTE UN MIT...
Scris de CAdi Lun 26 Aug 2024, 15:08
» URME ALE EXTRATERESTRILOR PE PAMANT. DESCOPERIRI INEXPLICABILE SI FENOMENE OZN 1
Scris de CAdi Dum 25 Aug 2024, 23:21
» PROFILUL CERCETATORULUI...
Scris de eugen Dum 25 Aug 2024, 11:27
» Experimentul Pound Rebka
Scris de virgil Lun 19 Aug 2024, 18:14
» Microundele
Scris de CAdi Vin 16 Aug 2024, 11:11
» Transilvania-pamant stramosesc
Scris de CAdi Mier 14 Aug 2024, 06:55
» Basarabia, Bucovina - pământ românesc
Scris de CAdi Mar 13 Aug 2024, 11:54
» Scrierea dacilor
Scris de CAdi Lun 12 Aug 2024, 19:58
» Sanatate- Diverse
Scris de eugen Sam 10 Aug 2024, 10:01
» Daci nemuritori
Scris de eugen Vin 09 Aug 2024, 22:10
» Suntem indexaţi de motoarele de căutare?
Scris de CAdi Mar 06 Aug 2024, 15:58
» Impulsul elicoidal
Scris de virgil Joi 01 Aug 2024, 21:01
» Constatari
Scris de CAdi Joi 01 Aug 2024, 06:36
» New topic
Scris de ilasus Mier 31 Iul 2024, 20:54
» Globalizarea
Scris de eugen Sam 27 Iul 2024, 12:44
» Fenomene Electromagnetice
Scris de eugen Lun 22 Iul 2024, 21:37
» Sa mai auzim si de bine in Romania :
Scris de virgil Lun 22 Iul 2024, 18:39
» Masina Timpului
Scris de CAdi Lun 22 Iul 2024, 13:17
» Ce este FOIP?
Scris de Abel Cavaşi Vin 19 Iul 2024, 22:02
» Inertia
Scris de virgil Mier 17 Iul 2024, 11:09
» Lucrul mecanic - definitie si exemple (Secţiunea 2)
Scris de CAdi Mar 16 Iul 2024, 05:20
» Laborator-sa construim impreuna
Scris de eugen Lun 15 Iul 2024, 10:17
» Stanley A. Meyer - Hidrogen
Scris de eugen Dum 14 Iul 2024, 20:25
Postări cu cele mai multe reacții ale lunii
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica. ( 3 )
» Mesaj de la eugen în Ce fel de popor suntem
( 2 )
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica.
( 2 )
» Mesaj de la CAdi în Ce fel de popor suntem
( 1 )
» Mesaj de la CAdi în PROFILUL CERCETATORULUI...
( 1 )
Subiectele cele mai vizionate
Subiectele cele mai active
Top postatori
virgil (12369) |
| |||
CAdi (12259) |
| |||
virgil_48 (11380) |
| |||
Abel Cavaşi (7952) |
| |||
gafiteanu (7617) |
| |||
curiosul (6790) |
| |||
Razvan (6170) |
| |||
Pacalici (5571) |
| |||
scanteitudorel (4989) |
| |||
eugen (3910) |
|
Cei care creeaza cel mai des subiecte noi
Abel Cavaşi |
| |||
Pacalici |
| |||
CAdi |
| |||
curiosul |
| |||
Dacu |
| |||
Razvan |
| |||
virgil |
| |||
meteor |
| |||
gafiteanu |
| |||
scanteitudorel |
|
Spune şi altora
Cine este conectat?
În total sunt 56 utilizatori conectați: 0 Înregistrați, 0 Invizibil și 56 Vizitatori :: 1 Motor de căutareNici unul
Recordul de utilizatori conectați a fost de 181, Vin 26 Ian 2024, 01:57
Subiecte similare
Pendulul
+2
curiosul
virgil_48
6 participanți
Pagina 5 din 6
Pagina 5 din 6 • 1, 2, 3, 4, 5, 6
Pendulul
Rezumarea primului mesaj :
Identificarea experimentala a pendulului in repaus:
Electric Pendulum Sensor (Experimental Identification of Pendulum at Rest)
Crivoi D. Dumitru, Olenici Dimitrie
European Journal of Applied Sciences Vol. 11 No. 4 (2023)
DOI: https://doi.org/10.14738/aivp.114.2023
Identificarea experimentala a pendulului in repaus:
Electric Pendulum Sensor (Experimental Identification of Pendulum at Rest)
Crivoi D. Dumitru, Olenici Dimitrie
European Journal of Applied Sciences Vol. 11 No. 4 (2023)
DOI: https://doi.org/10.14738/aivp.114.2023
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
Interesant ! nu stiam ca electronii din molecula de apa se aseaza simetric in jurul nucleului de Oxigen.
Poate aflam si cum orbiteaza ?
Poate aflam si cum orbiteaza ?
CAdi- Foarte activ
- Numarul mesajelor : 12259
Data de inscriere : 16/02/2011
Re: Pendulul
Pentru ca tot ii spune acestui topic Pendulul:
Crede cineva ca intr-o incinta vidata complet sau in spatiu
departe de atmosfera, un pendul conceput cu toate mijloacele
pentru a evita frecarile, s-ar balansa perpetuu, fara amortizare ?
Sunt tentat sa cred ca DA(desi multa vreme am afirmat ca NU)
insa ma intereseaza si parerile sau argumentele altora.
Banuiesc ca un raspuns oficial exista si stiu ca dintre noi, dl.
Crivoi D. este mai apropiat de subiect.
Amortizarea pendulului este produsa exclusiv de frecari ? Fara
a intra in detaliile pendulului lui Foucault.![Laughing](https://2img.net/i/fa/i/smiles/icon_lol.gif)
Crede cineva ca intr-o incinta vidata complet sau in spatiu
departe de atmosfera, un pendul conceput cu toate mijloacele
pentru a evita frecarile, s-ar balansa perpetuu, fara amortizare ?
Sunt tentat sa cred ca DA(desi multa vreme am afirmat ca NU)
insa ma intereseaza si parerile sau argumentele altora.
Banuiesc ca un raspuns oficial exista si stiu ca dintre noi, dl.
Crivoi D. este mai apropiat de subiect.
Amortizarea pendulului este produsa exclusiv de frecari ? Fara
a intra in detaliile pendulului lui Foucault.
![Laughing](https://2img.net/i/fa/i/smiles/icon_lol.gif)
virgil_48- Foarte activ
- Numarul mesajelor : 11380
Data de inscriere : 03/12/2013
Re: Pendulul
Ar trebui un pendul ideal punctiform...
Un pendul real este constituit din micropendule ( atomii) cu "
micropendulari", suprapuse intr-un camp exterior gravitational.
Problema este mai subtila decat a da un raspuns " Da sau Nu"...
Prea multe fortari de idealizare a unei miscari ne duc la un rezultat idealizat.
Cu sanse de rezultat eronat...
Un pendul real este constituit din micropendule ( atomii) cu "
micropendulari", suprapuse intr-un camp exterior gravitational.
Problema este mai subtila decat a da un raspuns " Da sau Nu"...
Prea multe fortari de idealizare a unei miscari ne duc la un rezultat idealizat.
Cu sanse de rezultat eronat...
eugen- Moderator
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 3910
Puncte : 33022
Data de inscriere : 19/03/2010
Obiective curente : Ma intereseaza comportarea bobinelor in inalta frecventa, la care apar impedante capacitive proprii sporite, eliminarea lor, reducerea rezistentei peliculare, marirea inductantei unei bobine, condensatori de inalta capacitate, etc.
Pendulul in repaus-antena monopol
Pendulum at rest-monopole antena. European Journal of Applied Science, Vol.12 No.3(2004. Doi:https://doi.org/10.14738/aivp.123.2024
Crivoi Dumitru- Vizitator
Pendulul in repaus-antena monopol
Pendulum at Rest monopole antenna.
Dumitru Crivoi, Maria Rediu, European Journal of Applied Science, Vol.12 No.3 (2004. Doi:https://doi.org/10.14738/aivp.123.2024
Dumitru Crivoi, Maria Rediu, European Journal of Applied Science, Vol.12 No.3 (2004. Doi:https://doi.org/10.14738/aivp.123.2024
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
Cum se traduce titlul acesta mai aproape de intelesul dorit ?Crivoi Dumitru a scris:Pendulum at Rest monopole antenna.
Dumitru Crivoi, Maria Rediu, European Journal of Applied Science, Vol.12 No.3 (2004. Doi:https://doi.org/10.14738/aivp.123.2024
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Re: Pendulul
În perspectivă newtoniană, nu, nu se pierde din mișcare în condițiile menționate.virgil_48 a scris:Pentru ca tot ii spune acestui topic Pendulul:
Crede cineva ca intr-o incinta vidata complet sau in spatiu
departe de atmosfera, un pendul conceput cu toate mijloacele
pentru a evita frecarile, s-ar balansa perpetuu, fara amortizare ?
Sunt tentat sa cred ca DA(desi multa vreme am afirmat ca NU)
insa ma intereseaza si parerile sau argumentele altora.
Banuiesc ca un raspuns oficial exista si stiu ca dintre noi, dl.
Crivoi D. este mai apropiat de subiect.
Amortizarea pendulului este produsa exclusiv de frecari ? Fara
a intra in detaliile pendulului lui Foucault.
Dacă ceva nu consumă din cantitatea de mișcare, aceasta se păstrează.
Altfel spus, în condițiile în care ai formulat problema, dintr-un punct de vedere ce implică un principiu de conservare a cantității de mișcare, motivul pentru care mișcarea inerțială a unui corp se conservă, se conservă și mișcarea de rotație, și mișcarea aceasta pendulatorie, chiar dacă se accelerează pe o jumătate și se frânează proporțional pe cealaltă jumătate.
Reducem problema la ce anume accelerează (inerțial) corpurile în cazul gravitației și ne îndreptăm un pic spre gravitație corelat cu anumite principii din electromagnetism.
Ce anume produce curentul electric?
Desigur, diferența de potențial electric, dar cum anume se explică faptul că această diferența de potențial electric pune în mișcare electroni?
Probabil că același principiu poate fi aplicat și în cazul gravitației.
Corpurile sunt atrase datorită unei diferențe de potențial.
S-ar putea să fie, la fel de bine, unul electric, care generează atracție, nu descărcare electrică.
La fel de bine, descărcarea electrică ar părea să apară între două corpuri în care nu se modifică distanța dintre ele.
Probabil că tocmai de aia apare o descărcare electrică, dacă corpurile ar fi "libere" probabil că diferența de potențial electric le-ar apropia, nu ar exista o descărcare electrică.
Zic și eu, e un punct de vedere.
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Re: Pendulul
Virgil,
newtonian vorbind,
în aceeași idee cu variația forței invers proporțională ci pătratul distanței poți să îți imaginezi "newtonian" următorul scenariu.
Newtonian vorbind, prin forța de acțiune egală cu forța de reacțiune, dacă din același sistem se "aruncă" o masă m cu forță F, masa rezultată M-m are o anumită accelerație în sens opus masei m "aruncate" din sitem cu forță F.
Pentru a avea o accelerație uniformă a masei rezultate din M -km prin "aruncarea" continuă de masă m din sistem, fie trebuie continuu "aruncată" din sistem aceeași masă cu forță din ce în ce mai mică, fie trebuie "aruncată" din sisstem cu aceeași forță o masă din ce în ce mai mică.
Dacă înțelegi ce am vrut să spun, atunci acesta ar trebui să fie principiul "newtonian" care explică variația forței gravitaționale invers proporțională cu pătratul distanței.
Newtonian vorbind, un principiu de echivalență care pare să fie aplicabil în multe principii fizice.
Deocamdată mai gândește-te și mai vorbim.
newtonian vorbind,
în aceeași idee cu variația forței invers proporțională ci pătratul distanței poți să îți imaginezi "newtonian" următorul scenariu.
Newtonian vorbind, prin forța de acțiune egală cu forța de reacțiune, dacă din același sistem se "aruncă" o masă m cu forță F, masa rezultată M-m are o anumită accelerație în sens opus masei m "aruncate" din sitem cu forță F.
Pentru a avea o accelerație uniformă a masei rezultate din M -km prin "aruncarea" continuă de masă m din sistem, fie trebuie continuu "aruncată" din sistem aceeași masă cu forță din ce în ce mai mică, fie trebuie "aruncată" din sisstem cu aceeași forță o masă din ce în ce mai mică.
Dacă înțelegi ce am vrut să spun, atunci acesta ar trebui să fie principiul "newtonian" care explică variația forței gravitaționale invers proporțională cu pătratul distanței.
Newtonian vorbind, un principiu de echivalență care pare să fie aplicabil în multe principii fizice.
Deocamdată mai gândește-te și mai vorbim.
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Pendulul
1.Pendul în repaus antenă monopol- Google translate
2.Cele doua lucrari przentate aici evidentiaza teoretic structura, organizarea si respectiv functiile adevarate ale ""pendulului mecanic"". Pentru o intelegere si evidentiere mai usoara(fara contributii conexe miscarii) a acestor functii s-a analizat teoretic si validat experimental modelul sistemululi fizic complex adoptat format din subsistemul tehnic pendul S1, subsistemul natural al mediului SPECIFIC locului experimentui respectiv, subsistemul perturbator natural (God noise) si artificial (Man noise). Analiza evidentiaza stuctura specifica circuitului oscilant electric RLC cu functiile sale (stocare sarcina electrostatica, inmagazinare/emitere energie electric/magnetica,...,) care sunt specifice unui sistem fizic deschis. Astfel, se demonstreaza ca ANOMALIILE constatate in cadrul experimentelor construite in paradigma newtoneana de intersctiune, se constituie in PERTURBATII de natura nongravitationala in paradigme Mach-Maxwell de constructie , colectare a datelor si analiza a rezultatelor propusa in lucrare.
3. La problema ridicata de Virgil 48, raspunsul este simplu daca se analizeaza locul de amplasare a pendulului (gravitatie -practic nula, interactiune electrica ?!/depinde de ""sursele de influenta preponderenta- vezi anomaliile lui Pioneer,Nr??).
4. Lucraile urmatoare vor aprofunda analiza teoretica a pendulului in repaus, respectiv in Oscilatie mecano-electrica/nongravitationala.
2.Cele doua lucrari przentate aici evidentiaza teoretic structura, organizarea si respectiv functiile adevarate ale ""pendulului mecanic"". Pentru o intelegere si evidentiere mai usoara(fara contributii conexe miscarii) a acestor functii s-a analizat teoretic si validat experimental modelul sistemululi fizic complex adoptat format din subsistemul tehnic pendul S1, subsistemul natural al mediului SPECIFIC locului experimentui respectiv, subsistemul perturbator natural (God noise) si artificial (Man noise). Analiza evidentiaza stuctura specifica circuitului oscilant electric RLC cu functiile sale (stocare sarcina electrostatica, inmagazinare/emitere energie electric/magnetica,...,) care sunt specifice unui sistem fizic deschis. Astfel, se demonstreaza ca ANOMALIILE constatate in cadrul experimentelor construite in paradigma newtoneana de intersctiune, se constituie in PERTURBATII de natura nongravitationala in paradigme Mach-Maxwell de constructie , colectare a datelor si analiza a rezultatelor propusa in lucrare.
3. La problema ridicata de Virgil 48, raspunsul este simplu daca se analizeaza locul de amplasare a pendulului (gravitatie -practic nula, interactiune electrica ?!/depinde de ""sursele de influenta preponderenta- vezi anomaliile lui Pioneer,Nr??).
4. Lucraile urmatoare vor aprofunda analiza teoretica a pendulului in repaus, respectiv in Oscilatie mecano-electrica/nongravitationala.
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
Imi pare rau curiosule ca nu tii minte multe discutii care s-aucuriosul a scris:În perspectivă newtoniană, nu, nu se pierde din mișcare în condițiile menționate.virgil_48 a scris:Pentru ca tot ii spune acestui topic Pendulul:
Crede cineva ca intr-o incinta vidata complet sau in spatiu
departe de atmosfera, un pendul conceput cu toate mijloacele
pentru a evita frecarile, s-ar balansa perpetuu, fara amortizare ?
Sunt tentat sa cred ca DA(desi multa vreme am afirmat ca NU)
insa ma intereseaza si parerile sau argumentele altora.
Banuiesc ca un raspuns oficial exista si stiu ca dintre noi, dl.
Crivoi D. este mai apropiat de subiect.
Amortizarea pendulului este produsa exclusiv de frecari ? Fara
a intra in detaliile pendulului lui Foucault.
Dacă ceva nu consumă din cantitatea de mișcare, aceasta se păstrează.
. . . . .
Zic și eu, e un punct de vedere.
purtat despre pendulare si miscarea alternativa, inainte de
pariciprea d-lui D. Crivoi.
Acestea pierd miscare fiinca sunt o succesiune de accelerari
si franari care produc lucru mecanic. Iar lucrul mecanic este o
marime scalara, se cumuleaza nu se compenseaza.
Daca nu ai retinut ca accelerarea si franarea sunt forme de lucru
mecanic, te asigur ca asta este scris si nu de mine !
Pendularea pierde miscare si sansa ei de a se perpetua continuu
este actiunea gravitationala(a FOIP sau a campului) in prezenta
planetei. Fara planeta sau alta masa, pendularea nu are loc.
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Pendulul
Virgil 48:
In spatiul liber, departe de corpuri, pendularea pe care o
cunostem nu poate avea loc ! Iar in proximitatea unui corp,
atenuarea datorita lucrului mecanic pe care il produce este
compensata de gravitatie.
Comentariu:
Luna nu penduleaza?
In spatiul liber, departe de corpuri, pendularea pe care o
cunostem nu poate avea loc ! Iar in proximitatea unui corp,
atenuarea datorita lucrului mecanic pe care il produce este
compensata de gravitatie.
Comentariu:
Luna nu penduleaza?
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
Luna orbiteaza. Nu are nevoie de un tirant ca sa se mentinaCrivoi Dumitru a scris:Virgil 48:
In spatiul liber, departe de corpuri, pendularea pe care o
cunostem nu poate avea loc ! Iar in proximitatea unui corp,
atenuarea datorita lucrului mecanic pe care il produce este
compensata de gravitatie.
Comentariu:
Luna nu penduleaza?
in jurul Pamantului.
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Pendulul
Si pendulul, plasat la ecuator, "orbiteaza" diurn, la el ca Luna (planul in care oscileaza Luna face un unghi de 4-5 grade fata de planul eclipticii).
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
Similitudinea simpla pe care am afirmat-o eu intre orbitare siCrivoi Dumitru a scris:Si pendulul, plasat la ecuator, "orbiteaza" diurn, la el ca Luna (planul in care oscileaza Luna face un unghi de 4-5 grade fata de planul eclipticii).
pendulare se refera la caracteristica de perpetuare continua
in cazul lipsei frecarilor.
Amandoua produc lucru mecanic si amandoua isi asigura
completarea energiei ce se consuma, din gravitatie.
Asta conduce la constatarea ca aceste miscari consuma ceva,
iar daca consuma din energia "campului gravitational", acesta
nu poate fi conservativ asa cum pretinde paradigma.
Nu am intrat mai departe in amanuntele pe care le afirmati
despre pendulare.
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Pendulul
Tocmai, asta arata teoria si experimentele din lucrare, anume ca sunt si alte campuri care interactioneaza intre corpuri (pe langa cel gravitational). Se gasesc acele interactiuni care sunt la baza ""anomaliilor "" din dinamica corpurilor (pendulului) considerate ca interactionan numai gravitational. Lucrul nefiind doar MECANIC ci multiplu conform interactiunii dintre formele demiscare a materiei dincare sunt compuse corpurile (electric, magnetic, EM,...,). """"FOIPUL""""- nu contine particule incarcate electric (magnetizate,...,) ?
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
FOIP ul pe care l-am schitat eu, este numai de natura mecanica.Crivoi Dumitru a scris:Tocmai, asta arata teoria si experimentele din lucrare, anume ca sunt si alte campuri care interactioneaza intre corpuri (pe langa cel gravitational). Se gasesc acele interactiuni care sunt la baza ""anomaliilor "" din dinamica corpurilor (pendulului) considerate ca interactionan numai gravitational. Lucrul nefiind doar MECANIC ci multiplu conform interactiunii dintre formele demiscare a materiei dincare sunt compuse corpurile (electric, magnetic, EM,...,). """"FOIPUL""""- nu contine particule incarcate electric (magnetizate,...,) ?
Dar asta nu exclude situatia ca particule din constitutia lui sa
se comporte intre ele ca magnetii, asa cum corpurile se comporta
prin efectul gravitatiei si a FOIP.
Pentru asta trebuie sa accepti numai ca alcatuirea materiei este
infinit descrescatoare si ca anumite particule din categoria
superioara se comporta ca niste corpuri si se "atrag" impinse
de efectul FOIP generat de categoriile inferioare. Si asta se
repeta in diferite feluri pana in adancul infinit al microcosmosului.
Acest model ar putea fi perceput ca interactiune electrostatica,
magnetica...etc.
Este o explicatie pentru mine si numai o propunere.
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Bibliografie
NIMIC NOU sub ,...,SOARE.
IPOTEZELE DE MAI SUS (modele) se gasesc in BIBLIOGRAFIA aferenta temei (interactiune corpurilor din UNIVERS). Trebuie doar ANALIZATE (teoretic si experimental) pentru a gasi/ opimiza MODELUL.
Generalitatile nu ajuta nici la nivel de,..., ""filozofare"".
IPOTEZELE DE MAI SUS (modele) se gasesc in BIBLIOGRAFIA aferenta temei (interactiune corpurilor din UNIVERS). Trebuie doar ANALIZATE (teoretic si experimental) pentru a gasi/ opimiza MODELUL.
Generalitatile nu ajuta nici la nivel de,..., ""filozofare"".
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
În acest fel, Domnule Crivoi, restrictionați interpretarea cauzală.
Ce face filozofia?
Interpretează!
În acest fel, diferența dintre "filozofie" și "știință" se reduce la gradul de demonstrabilitate experimentală sau, cel puțin, prin intermediul matematicii, la gradul de demonstrabilitate "teoretică".
Altfel spus, fizicienilor le place să spună că limbajul fizicii este matematica, dar fizicienii IGNORĂ efectiv faptul că ce pun ei în ecuațiile matematice este o interpretare cantitativă a ceea ce percep ei teoretic cauzal.
Mai mult, ei pun problema și la modul că dacă matematica folosită este întru totul în acord cu rezultatele experimentale, realitatea trebuie să fie cea dictată de predicțiile matematice.
Ea poate fi...
Dar filozofia se întreabă "există o versiune cauzală a realității conformă predicțiilor cantitative matematice, dar complet diferită de interpretarea fizică a rezultatelor matematice?"
Matematicienii, fizicienii, ar spune, ar putea fi, dar până la altă versiune o acceptăm pe aceasta dictată de modelul teoretic, conformă observațiilor experimentale, iar restul este filozofie ce trebuie ignorată, cel puțin până la probe contrarii mai solide decât cele matematice.
Dar filozofii vin cu principiul căruia același lucru la nivel de "efect" ar putea fi exprimat în același fel deși cauzalitatea este diferită.
Vin logicienii care încearcă să împace punctele de vedere, considerând că și justificând de ce există un mod clar care departajeaza interpretarea lucrurilor.
După care vin filozofii logicieni care spun că realitatea, în esența ei profundă, nu poate fi diferențiată la acel nivel profund de existență a materiei care îi și construiește pe ei înșiși de ceea ce este în exteriorul lor.
Carevasăzică fizicienii stabilesc regulile de funcționare, matematicienii stabilesc cantitățile, iar filozofii stabilesc claritatea interpretării și sincronizării lor în acord cu sistemul perceptiv.
Dar vin un fel de logicieni care prin alte structuri logice de interpretare realitatea este diferită de cea interpretată de fizicieni, de matematicieni, și chiar de filozofi.
Nu e așa simplu să spui "uite de ce este corect ceea ce este corect!" !
Ce face filozofia?
Interpretează!
În acest fel, diferența dintre "filozofie" și "știință" se reduce la gradul de demonstrabilitate experimentală sau, cel puțin, prin intermediul matematicii, la gradul de demonstrabilitate "teoretică".
Altfel spus, fizicienilor le place să spună că limbajul fizicii este matematica, dar fizicienii IGNORĂ efectiv faptul că ce pun ei în ecuațiile matematice este o interpretare cantitativă a ceea ce percep ei teoretic cauzal.
Mai mult, ei pun problema și la modul că dacă matematica folosită este întru totul în acord cu rezultatele experimentale, realitatea trebuie să fie cea dictată de predicțiile matematice.
Ea poate fi...
Dar filozofia se întreabă "există o versiune cauzală a realității conformă predicțiilor cantitative matematice, dar complet diferită de interpretarea fizică a rezultatelor matematice?"
Matematicienii, fizicienii, ar spune, ar putea fi, dar până la altă versiune o acceptăm pe aceasta dictată de modelul teoretic, conformă observațiilor experimentale, iar restul este filozofie ce trebuie ignorată, cel puțin până la probe contrarii mai solide decât cele matematice.
Dar filozofii vin cu principiul căruia același lucru la nivel de "efect" ar putea fi exprimat în același fel deși cauzalitatea este diferită.
Vin logicienii care încearcă să împace punctele de vedere, considerând că și justificând de ce există un mod clar care departajeaza interpretarea lucrurilor.
După care vin filozofii logicieni care spun că realitatea, în esența ei profundă, nu poate fi diferențiată la acel nivel profund de existență a materiei care îi și construiește pe ei înșiși de ceea ce este în exteriorul lor.
Carevasăzică fizicienii stabilesc regulile de funcționare, matematicienii stabilesc cantitățile, iar filozofii stabilesc claritatea interpretării și sincronizării lor în acord cu sistemul perceptiv.
Dar vin un fel de logicieni care prin alte structuri logice de interpretare realitatea este diferită de cea interpretată de fizicieni, de matematicieni, și chiar de filozofi.
Nu e așa simplu să spui "uite de ce este corect ceea ce este corect!" !
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Re: Pendulul
Daca te refereai in acest context la efectul fortei la distanta faracuriosul a scris:. . . . .
Carevasăzică fizicienii stabilesc regulile de funcționare, matematicienii stabilesc cantitățile, iar filozofii stabilesc claritatea interpretării și sincronizării lor în acord cu sistemul perceptiv.
Dar vin un fel de logicieni care prin alte structuri logice de interpretare realitatea este diferită de cea interpretată de fizicieni, de matematicieni, și chiar de filozofi.
Nu e așa simplu să spui "uite de ce este corect ceea ce este corect!" !
suport material, era subiectul țintă. Newton se impotrivea, dar in
sec. XXI atractia pare normala ! El se bizuia pe logica elementara!
Nu te uimeste faptul ca logica omului actual a fost pervertita in
asa masura incat nu se mai impotriveste ?
Atunci ce este logica ?
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Re: Pendulul
Dacă tot ai menționat de logică, eu sunt de părere că la un moment dat se va ajunge la schimbarea principiilor logicii.
Am încercat eu ceva-ceva, dar sunt prea mic pentru asta.
Și spun că la un moment dat logica va trebui schimbată pentru că sistemul logic actual duce la incompletitudine și inconsistență în sistem.
Revenind, Virgil, eu sunt de părere că există un fel de acțiune la distanță fără suport material.
De aceea am încercat să consult punctul de vedere a lui Eugen, prin întrebarea, cum anume diferența de potențial electric antrenează electroni în mișcare.
Pare că la un anumit nivel al structurii materiei ea nu mai funcționează după principiile cauzale perceptibile, are alte legi de funcționare.
Ar fi de "bun simț" doar explicația identică la nivel de principiu de funcționare, dar s-ar putea ca, la un anumit nivel, ceva să nu mai funcționeze după aceleași principii cauzale perceptive, Virgil.
În aceeasi idee mecanicista de push gravity, de exemplu, cum îți spuneam în alt subiect, compatibilă cu mai multe aspecte observaționale, ceva din interior "împinge" corpurile unul spre altul, nu din exterior.
Am încercat eu ceva-ceva, dar sunt prea mic pentru asta.
Și spun că la un moment dat logica va trebui schimbată pentru că sistemul logic actual duce la incompletitudine și inconsistență în sistem.
Revenind, Virgil, eu sunt de părere că există un fel de acțiune la distanță fără suport material.
De aceea am încercat să consult punctul de vedere a lui Eugen, prin întrebarea, cum anume diferența de potențial electric antrenează electroni în mișcare.
Pare că la un anumit nivel al structurii materiei ea nu mai funcționează după principiile cauzale perceptibile, are alte legi de funcționare.
Ar fi de "bun simț" doar explicația identică la nivel de principiu de funcționare, dar s-ar putea ca, la un anumit nivel, ceva să nu mai funcționeze după aceleași principii cauzale perceptive, Virgil.
În aceeasi idee mecanicista de push gravity, de exemplu, cum îți spuneam în alt subiect, compatibilă cu mai multe aspecte observaționale, ceva din interior "împinge" corpurile unul spre altul, nu din exterior.
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Bibliografie
In ""Legi de conservare (1)" - acum 8-9 ani:
Conceptul "Impetus"- ca actiune (CAUZA a deplasarii} interna a corpului rezultata din interactionea naturala cu mediul universal, este treptat ""deturnat" in sensul ca incepe sa se refere la consecinta miscarii ""fortate"" ( rezultat al OBSERVARII fenomenului) aici intrand si miscarea OBSERVATA a corpurilor din zona ""sublunara" (pamanteana/gravitatie). In antichitate conceptul de gravitarea a corpurilor era legat de viteza corpurilor , in sensul ca corpurle cu viteza de miscare mai mare aveau gravitatia mai mare si invers.
.Referitor la distincţia ce se face pe vremea lui (n.n. Aristotel) între mişcările de pe Pământ şi cele ale corpurilor cereşti cu implicaţii asupra tezei referitoare la finitatea universului, Aristotel observă patru tipuri de mişcare: modificarea substanţei corpului, schimbarea cantitativă, calitativă şi a locului corpului. Cum mişcările cereşti păreau perfecte, în lumea eterică a corpurilor cereşti nu se putea admite decât deplasarea, şi aceasta restrânsă la cea circulară şi uniformă, de unde rezultă caracterul necesar finit, închis al ultimei sfere materiale, al stelelor fixe; în aceste condiţii, primele trei mişcări nu puteau exista decât în lumea sublunară. În lumea sublunară, mişcarea rectilinie este posibilă, dar ea poate fi naturală sau forţată. Ea este naturală când prin ea un corp tinde să revină la locul său natural, în sensul sferei din care face parte; pământ, apă, aer, foc. Un corp solid care se deplasează în jos se reîntoarce pe Pământ, adică la locul său natural; apa şi aerul tind şi ele spre locul lor natural; când un corp arde şi se transformă astfel în foc, flacăra se înalţă în sfera focului. Celelalte mişcări, cele accidentale, sunt posibile când asupra corpurilor se exercită o forţă dinafară fără aceasta corpul rămâne veşnic în repaus. Cu alte cuvinte Aristotel admite inerţia corpurilor în repaus. Neexistând nici un motiv pentru a presupune o inerţie a mişcării, mişcarea externă a sferelor nu poate fi concepută decât pe baza unui motor. Astfel, sfera cea mai înaltă, a fixelor, ar fi pusă în mişcare de un ,,prim motor” imobil şi imaterial. De la această sferă, mişcarea s-ar transmite la celelalte de sus în jos, aceasta fiind sursa mişcării determinate de o forţă din afară în lumea sublunară. Deoarece inerţia mişcării nu este presupusă, mişcarea durează numai atâta timp cât se exercită forţă, cât timp acţionează motorul. Având la bază cele afirmate anterior, Aristotel ajunge la concluzia inexistenţei vidului. La rândul ei, inexistenţa vidului atrage după sine continuitatea materiei şi exclude o soluţie atomistă a structurii materiei. Concluzia inexistenţei vidului îl determină să respingă corespondenţa dintre elementele constituente ale lumii şi poliedrele regulate – cu acestea nu s-ar putea umple tot spaţiul, în aranjamentul lor rămânând interstiţii. Din cele de mai sus rezultă negarea infinitului mare şi admiterea celui mic. Teza că mişcarea încetează odată cu încetarea acţiunii forţei a rezistat timp de două milenii, până la Galilei.
Conceptul "Impetus"- ca actiune (CAUZA a deplasarii} interna a corpului rezultata din interactionea naturala cu mediul universal, este treptat ""deturnat" in sensul ca incepe sa se refere la consecinta miscarii ""fortate"" ( rezultat al OBSERVARII fenomenului) aici intrand si miscarea OBSERVATA a corpurilor din zona ""sublunara" (pamanteana/gravitatie). In antichitate conceptul de gravitarea a corpurilor era legat de viteza corpurilor , in sensul ca corpurle cu viteza de miscare mai mare aveau gravitatia mai mare si invers.
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
Problema de interpretare este următoarea, Domnule Crivoi, pentru că vine Abel cu teoria elicoidală.
Aproape băgăm mâna în foc că nu este corect ce spune.
Dar s-ar putea să fie corect, pentru că dacă nu apare chestiunea de sistem de referință privilegiat.
Adică dintr-un anumit sistem de referință ceea ce pare "drept" este elicoidal, de fapt, din alt sistem de referință.
Și atunci nu privim preferențial caracteristica mișcării?
Ba da!
Presupunem că percepția noastră asupra "mișcării" este dependentă de perspectivă.
De ce am favoriza una în detrimentul celeilalte?
Ambele sunt corecte și nu există departajare rațională concretă.
Deci câtă dreptate are Newton, atâta are și Abel.
Numai că privim preferențial situația, iar din sistemul de referință de unde Newton are dreptate, este incorect ce spune Abel și, bineînțeles, și reciproc invers, din perspectiva din care Abel are dreptate, sunt incorecte principiile newtoniene.
În aceeași ordine de idei, gravitația poate avea o altă explicație, sau două diferite simultan adevărate.
Sau chiar mai multe.
Aproape băgăm mâna în foc că nu este corect ce spune.
Dar s-ar putea să fie corect, pentru că dacă nu apare chestiunea de sistem de referință privilegiat.
Adică dintr-un anumit sistem de referință ceea ce pare "drept" este elicoidal, de fapt, din alt sistem de referință.
Și atunci nu privim preferențial caracteristica mișcării?
Ba da!
Presupunem că percepția noastră asupra "mișcării" este dependentă de perspectivă.
De ce am favoriza una în detrimentul celeilalte?
Ambele sunt corecte și nu există departajare rațională concretă.
Deci câtă dreptate are Newton, atâta are și Abel.
Numai că privim preferențial situația, iar din sistemul de referință de unde Newton are dreptate, este incorect ce spune Abel și, bineînțeles, și reciproc invers, din perspectiva din care Abel are dreptate, sunt incorecte principiile newtoniene.
În aceeași ordine de idei, gravitația poate avea o altă explicație, sau două diferite simultan adevărate.
Sau chiar mai multe.
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Re: Pendulul
În aceeași ordine de idei, din perspectivă newtoniană, gravitația (sau forțele naturale) generează caracterul elicoidal al mișcării din altă perspectivă.
Dar din aceea perspectivă gravitația este tocmai o consecință a caracterului elicoidal al mișcării, văzută ca o forță din altă perspectivă.
Nu există departajare concretă rațională.
Dar din aceea perspectivă gravitația este tocmai o consecință a caracterului elicoidal al mișcării, văzută ca o forță din altă perspectivă.
Nu există departajare concretă rațională.
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Re: Pendulul
Presupunem că există un "observator" 1 ale cărui percepții și concluzii sunt determinate de perspectiva din care el percepe realitatea, adică din acea perspectivă din care mișcarea este natural elicoidală.
El ar concluziona axiomatic că acesta este caracterul natural al mișcării.
După care, un observator 2 "normal" care are aceeași perspectivă cu a noastră ar spune, nu, caracterul natural al mișcării este inerțial rectiliniu și uniform, iar ceea ce pare elicoidal este generat de o mișcare compusă dintre inerția rectilinie și o forță atractivă, cum ar fi gravitația.
Observatorul 1 zice, nu, ceea ce pare o forță atractivă este de fapt o consecință a caracterului elicoidal al mișcării.
Care are dreptate?
El ar concluziona axiomatic că acesta este caracterul natural al mișcării.
După care, un observator 2 "normal" care are aceeași perspectivă cu a noastră ar spune, nu, caracterul natural al mișcării este inerțial rectiliniu și uniform, iar ceea ce pare elicoidal este generat de o mișcare compusă dintre inerția rectilinie și o forță atractivă, cum ar fi gravitația.
Observatorul 1 zice, nu, ceea ce pare o forță atractivă este de fapt o consecință a caracterului elicoidal al mișcării.
Care are dreptate?
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Re: Pendulul
Pe de altă parte, în interpretare newtoniana "normală" există și un oarecare conflict logic la nivel de conservare a impulsului în acest tip de sistem "atractiv".
Ca explicația "atractională" să funcționeze newtonian în cazul mișcării de orbitare ambele corpuri trebuie să aibă același impuls pe direcția de deplasare a centrului de masă a sistemului.
Este incompatibil cu p=m × v și raportat la F=(m_1 × m_2)/r² .
Asta la repezeală.
Pentru că stai și te întrebi de ce un corp nu rămâne în "urmă" chiar dacă îl atrage celalalt?
Ele trebuie să aibă același impuls pe direcția de deplasare a sistemului.
F = (m_1 × m_2)/r² funcționează doar în cazul în care sistemul m_1 - m_2 este în repaus cumva.
Ca explicația "atractională" să funcționeze newtonian în cazul mișcării de orbitare ambele corpuri trebuie să aibă același impuls pe direcția de deplasare a centrului de masă a sistemului.
Este incompatibil cu p=m × v și raportat la F=(m_1 × m_2)/r² .
Asta la repezeală.
Pentru că stai și te întrebi de ce un corp nu rămâne în "urmă" chiar dacă îl atrage celalalt?
Ele trebuie să aibă același impuls pe direcția de deplasare a sistemului.
F = (m_1 × m_2)/r² funcționează doar în cazul în care sistemul m_1 - m_2 este în repaus cumva.
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Re: Pendulul
Adică corpul forța de atracție trebuie să fie mai mare în jumătatea din traiectorie din sensul opus sensului de mișcare a sistemului și mică în cealaltă jumătate dacă corpurile nu au același impuls pe direcția de mișcare de translație a sistemului.
Iar atunci, în cazul în care sistemul are șimiscare de translație F=(m_1 × m_2)/r² nu mai funcționează.
Sau nu ar trebui să mai funcționeze generalizat.
Deci corpurile trebuie să aibă același impuls pe direcția de translație.
Dacă au același impuls, prin p=mv, apare o oarecare incompatibilitate în mișcarea orbitală ce are și mișcare de translație.
Iar atunci, în cazul în care sistemul are șimiscare de translație F=(m_1 × m_2)/r² nu mai funcționează.
Sau nu ar trebui să mai funcționeze generalizat.
Deci corpurile trebuie să aibă același impuls pe direcția de translație.
Dacă au același impuls, prin p=mv, apare o oarecare incompatibilitate în mișcarea orbitală ce are și mișcare de translație.
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Re: Pendulul
Ai raspuns singur, dece mai intrebi ? O miscare care se abatecuriosul a scris:Presupunem că există un "observator" 1 ale cărui percepții și concluzii sunt determinate de perspectiva din care el percepe realitatea, adică din acea perspectivă din care mișcarea este natural elicoidală.
El ar concluziona axiomatic că acesta este caracterul natural al mișcării.
După care, un observator 2 "normal" care are aceeași perspectivă cu a noastră ar spune, nu, caracterul natural al mișcării este inerțial rectiliniu și uniform, iar ceea ce pare elicoidal este generat de o mișcare compusă dintre inerția rectilinie și o forță atractivă, cum ar fi gravitația.
Observatorul 1 zice, nu, ceea ce pare o forță atractivă este de fapt o consecință a caracterului elicoidal al mișcării.
Care are dreptate?
de la directia rectilinie fiind influentata de mediu, este o miscare
compusa, nu este MISCAREA !
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Bibliografie
Analiza ""DEPLASARII"" porneste de la admiterea sau NU a INERTIEI REPAUSULUI respectiv, a "miscarii" sub toate formele sale calitative. Fizica "deplasarii" fortate nu admite inertia repausului in analiza interactiunii micr/MACROcorpurilor naturale din Univers
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
Pentru virgil 48,
nu neaparat, certitudinea si "logica" realitatii poate depinde de perspectiva din care este privita.
Sa dam Cezarului ce-i al Cezarului.
nu neaparat, certitudinea si "logica" realitatii poate depinde de perspectiva din care este privita.
Sa dam Cezarului ce-i al Cezarului.
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Bibliografie
Perturbarea electrica in domeniul optic este rezultatul interferentei ondulatoriului (cu emergenta masica locala foton). Undele progresive purtatoare de energie se stationarizeaza local(daca mediul le permite- vezi zona periterestra cu structura functii , organizarea)- vezi electroconvergenta
Crivoi Dumitru- Vizitator
Re: Pendulul
Tu crezi ca realitatea depinde de observator si de perspectiva lui ?curiosul a scris:Pentru virgil 48,
nu neaparat, certitudinea si "logica" realitatii poate depinde de perspectiva din care este privita.
Sa dam Cezarului ce-i al Cezarului.
Eu socotesc asta o baliverna a celor ce cauta sa distorsioneze logica
si stiinta !
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Re: Pendulul
DA!!!virgil_48 a scris:Tu crezi ca realitatea depinde de observator si de perspectiva lui ?curiosul a scris:Pentru virgil 48,
nu neaparat, certitudinea si "logica" realitatii poate depinde de perspectiva din care este privita.
Sa dam Cezarului ce-i al Cezarului.
...
curiosul- Banat temporar pentru comportamentul nepotrivit
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6790
Puncte : 41326
Data de inscriere : 22/03/2011
Pagina 5 din 6 • 1, 2, 3, 4, 5, 6
Pagina 5 din 6
Permisiunile acestui forum:
Puteti raspunde la subiectele acestui forum
|
|