Ultimele subiecte
» Grup de cercetare pentru constiintaScris de CAdi Ieri la 20:26
» OZN in Romania
Scris de CAdi Ieri la 20:05
» Fotografia astronomica.
Scris de virgil Ieri la 19:32
» Structura atomului
Scris de virgil Lun 02 Sept 2024, 20:16
» Ce fel de popor suntem
Scris de eugen Lun 02 Sept 2024, 14:54
» STUDIUL SIMILITUDINII SISTEMELOR MICRO SI MACRO COSMICE
Scris de virgil Lun 02 Sept 2024, 07:45
» Unde a ajuns stiinta ?
Scris de virgil Mar 27 Aug 2024, 17:55
» TEORIA CONSPIRATIEI NU ESTE UN MIT...
Scris de CAdi Lun 26 Aug 2024, 15:08
» URME ALE EXTRATERESTRILOR PE PAMANT. DESCOPERIRI INEXPLICABILE SI FENOMENE OZN 1
Scris de CAdi Dum 25 Aug 2024, 23:21
» PROFILUL CERCETATORULUI...
Scris de eugen Dum 25 Aug 2024, 11:27
» Experimentul Pound Rebka
Scris de virgil Lun 19 Aug 2024, 18:14
» Microundele
Scris de CAdi Vin 16 Aug 2024, 11:11
» Transilvania-pamant stramosesc
Scris de CAdi Mier 14 Aug 2024, 06:55
» Basarabia, Bucovina - pământ românesc
Scris de CAdi Mar 13 Aug 2024, 11:54
» Scrierea dacilor
Scris de CAdi Lun 12 Aug 2024, 19:58
» Sanatate- Diverse
Scris de eugen Sam 10 Aug 2024, 10:01
» Daci nemuritori
Scris de eugen Vin 09 Aug 2024, 22:10
» Suntem indexaţi de motoarele de căutare?
Scris de CAdi Mar 06 Aug 2024, 15:58
» Impulsul elicoidal
Scris de virgil Joi 01 Aug 2024, 21:01
» Constatari
Scris de CAdi Joi 01 Aug 2024, 06:36
» New topic
Scris de ilasus Mier 31 Iul 2024, 20:54
» Globalizarea
Scris de eugen Sam 27 Iul 2024, 12:44
» Fenomene Electromagnetice
Scris de eugen Lun 22 Iul 2024, 21:37
» Sa mai auzim si de bine in Romania :
Scris de virgil Lun 22 Iul 2024, 18:39
» Masina Timpului
Scris de CAdi Lun 22 Iul 2024, 13:17
» Ce este FOIP?
Scris de Abel Cavaşi Vin 19 Iul 2024, 22:02
» Inertia
Scris de virgil Mier 17 Iul 2024, 11:09
» Lucrul mecanic - definitie si exemple (Secţiunea 2)
Scris de CAdi Mar 16 Iul 2024, 05:20
» Laborator-sa construim impreuna
Scris de eugen Lun 15 Iul 2024, 10:17
» Stanley A. Meyer - Hidrogen
Scris de eugen Dum 14 Iul 2024, 20:25
Postări cu cele mai multe reacții ale lunii
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica. ( 3 )
» Mesaj de la eugen în Ce fel de popor suntem
( 2 )
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica.
( 2 )
» Mesaj de la eugen în PROFILUL CERCETATORULUI...
( 1 )
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica.
( 1 )
Subiectele cele mai vizionate
Subiectele cele mai active
Top postatori
virgil (12369) |
| |||
CAdi (12259) |
| |||
virgil_48 (11380) |
| |||
Abel Cavaşi (7952) |
| |||
gafiteanu (7617) |
| |||
curiosul (6790) |
| |||
Razvan (6170) |
| |||
Pacalici (5571) |
| |||
scanteitudorel (4989) |
| |||
eugen (3910) |
|
Cei care creeaza cel mai des subiecte noi
Abel Cavaşi |
| |||
Pacalici |
| |||
CAdi |
| |||
curiosul |
| |||
Dacu |
| |||
Razvan |
| |||
virgil |
| |||
meteor |
| |||
gafiteanu |
| |||
scanteitudorel |
|
Spune şi altora
Cine este conectat?
În total sunt 66 utilizatori conectați: 0 Înregistrați, 0 Invizibil și 66 Vizitatori :: 1 Motor de căutareNici unul
Recordul de utilizatori conectați a fost de 181, Vin 26 Ian 2024, 01:57
Subiecte similare
Ce fel de popor suntem
+23
Scriabin
omuldinluna
Pacalici
v0id
curiosul
virgil_48
Traian Ioan
negativ
gafiteanu
Dacu
mm
Bordan
WoodyCAD
AMOT
TOMA
meteor
nic
Razvan
Abel Cavaşi
eugen
sadang
CAdi
virgil
27 participanți
Pagina 26 din 34
Pagina 26 din 34 • 1 ... 14 ... 25, 26, 27 ... 30 ... 34
Ce fel de popor suntem
Rezumarea primului mesaj :
[Provine din topicul „Păreri despre Pavel Coruţ”]
Nu este nici o problema ca suntem un popor format dupa razboaiele daco-romane, cu multiple influiente exterioare, si ca acum numaram 2000 de ani. Si americanii sunt un popor nou in curs de formare, si iata ca au ajuns cel mai puternic stat. Popoarele sunt intr-o continua evolutie, si se influienteaza reciproc, cu atat mai mult cu cat schimburile economice si sistemul informational este mai evoluat. La ce serveste conservarea excesiva a trecutului, ia priviti catre talibani, sau catre tigani, care tin cu dintii de obiceiurile lor. Sunt o rusine a lumii civilizate. Trecutul unui popor, traditiile, trebuiesc pastrate in amintire, prin muzee, istorie, lucrari artistice, poezie, proza, dar toate acestea nu trebuie sa incorseteze evolutia spre civilizatie. Nu uitati ca romanii au fost unul din cele mai importante popoare civilizatoare din lume, si nu avem de ce sa ne rusinam cu trecutul nostru. Avem mult mai multe motive sa ne rusinam de prezent.
[Provine din topicul „Păreri despre Pavel Coruţ”]
Nu este nici o problema ca suntem un popor format dupa razboaiele daco-romane, cu multiple influiente exterioare, si ca acum numaram 2000 de ani. Si americanii sunt un popor nou in curs de formare, si iata ca au ajuns cel mai puternic stat. Popoarele sunt intr-o continua evolutie, si se influienteaza reciproc, cu atat mai mult cu cat schimburile economice si sistemul informational este mai evoluat. La ce serveste conservarea excesiva a trecutului, ia priviti catre talibani, sau catre tigani, care tin cu dintii de obiceiurile lor. Sunt o rusine a lumii civilizate. Trecutul unui popor, traditiile, trebuiesc pastrate in amintire, prin muzee, istorie, lucrari artistice, poezie, proza, dar toate acestea nu trebuie sa incorseteze evolutia spre civilizatie. Nu uitati ca romanii au fost unul din cele mai importante popoare civilizatoare din lume, si nu avem de ce sa ne rusinam cu trecutul nostru. Avem mult mai multe motive sa ne rusinam de prezent.
Ultima editare efectuata de catre Abel Cavaşi in Sam 07 Mai 2011, 10:17, editata de 1 ori (Motiv : Provine din topicul...)
virgil- Moderator
- Mulţumit de forum : Prenume : Virgil
Numarul mesajelor : 12369
Puncte : 56478
Data de inscriere : 25/05/2010
Obiective curente : Deocamdată, ma preocupa o teorie a unificarii universale a interactiunii electromagnetice, gravitationale, cat si la niveluri de organizare inferioare acestora. Studiul similitudinii sistemelor micro si macrocosmice sta la baza teoriei unificarii universale.
negativ nu apreciază acest mesaj
Re: Ce fel de popor suntem
Io zic că marele vinovat e izmănarul, nu portarul ... Marele Izmenar ..
Facem un pariu?
)
![Smile](https://2img.net/i/fa/i/smiles/icon_smile.gif)
![Smile](https://2img.net/i/fa/i/smiles/icon_smile.gif)
Bordan- Foarte activ
- Numarul mesajelor : 2219
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
![popor - Ce fel de popor suntem - Pagina 26 646x404](https://2img.net/h/adevarul.ro/assets/adevarul.ro/MRImage/2012/11/30/50b881047c42d5a663a73b29/646x404.jpg)
Tribunul a murit. Traiasca Tribunul!
Bucurati-va-ti! Habemus Tribun!
PRM a ales urmaşul lui Vadim: Generalul, preocupat de blesteme, deochi şi extratereştri
http://adevarul.ro/news/politica/prm-ales-urmasul-vadim-generalul-preocupat-blesteme-deochi-extraterestri-1_5638d163f5eaafab2c452857/index.html
Un cercetator de exceptie. Pacat ca nu a descoperit inca minunatul nostru forum.Am fi avut multe de invatat de la domnia sa. Suntem o tara de exceptie.
Re: Ce fel de popor suntem
Sursa credibila , jurnalist semianalfabet.
După trecerea în rezervă, care a fost fortuită datorită conducerii statului
Citeste mai mult: adev.ro/nx8z9a
După trecerea în rezervă, care a fost fortuită datorită conducerii statului
Citeste mai mult: adev.ro/nx8z9a
scanteitudorel- A decedat
- Mulţumit de forum : Prenume : Tudorel
Numarul mesajelor : 4989
Puncte : 25674
Data de inscriere : 20/02/2015
Obiective curente : Electricitate si magnetism , energii neconventionale .
Re: Ce fel de popor suntem
scanteitudorel a scris:Sursa credibila , jurnalist semianalfabet.
După trecerea în rezervă, care a fost fortuită datorită conducerii statului
E , lasa ca nici cu "gheneralu"nu mi-e rusine.Si el tot ziarist.
Re: Ce fel de popor suntem
Mircea Eliade, despre TEROAREA ISTORIEI SI DESTINUL ROMANIEI
Printre neamurile fara noroc, ne numaram în frunte noi, Romanii. Ca sa supravietuim în Istorie, ne-am istovit mai mult decat s-au cheltuit alte neamuri ca sa cucereasca pamantul. Nicolae Iorga spunea ca nenorocul ni se trage de la Alexandru Machedon : în loc sa-si ridice privirile spre Miaza-noapte si sa uneasca toate neamurile thracice într-un mare imperiu, Alexandru s-a lasat atras în orbita civilizatiei mediteraneene si, ajuns în culmea puterii, s-a îndreptat spre Asia. Thracii care, dupa spusa lui Herodot, erau "cel mai numeros popor dupa Indieni "au pierdut, prin Alexandru, singura lor sansa de a intra în istoria universala ca factor autonom; ei au contribuit la facerea Istoriei, dar în numele altora: în numele Imperiului Roman sau al Bizantului, prin împaratii pe care i-au dat cu prisosinta atat Rasaritului cat si Apusului. Dar Nicolae Iorga a înteles admirabil consecintele îndepartate ale gestului lui Alexandru Machedon: uriasul rezervor de oameni, energii si mituri pe care îl constituia spatiul balcano-carpatic, nu si-a mai putut gasi de atunci prilej de a intra masiv si de-sine-statator în Istorie. Politiceste Thracii au pierit fara urmasi… O mie de ani în urma, a avut loc ceea ce putem numi pe drept cuvant o catastrofa de incalculabile consecinte pentru istoria Romanilor: Slavii au ocupat Peninsula Balcanica si s-au întins pana la Adriatica. Marea unitate etnica, lingvistica si culturala pe care, în pofida tuturor navalirilor barbare, o alcatuia romanitatea orientala (care se numea, chiar din secolul IV dupa Christos, Romania), a fost definitiv sfaramata. Neamul Romanesc se va forma pe o întindere imensa – din Balcani si pana în muntii Tatrei – dar destinul lor politic va fi limitat la Dacia. Politiceste, romanitatea sud-dunareana va fi condamnata; ca si Thracia, dupa Alexandru Machedon, Romania orientala va servi destinele altora. Posibilitatile unui organism politic unitar, zamislindu-se în spatiul întregii Romania, au fost definitiv anulate prin asezarea masiva a slavilor în Peninsula Balcanica. De ce am idolatriza, noi, Romanii, Istoria ? Descindem dintr-unul din "neamurile cele mai numeroase din lume" si praful s-a ales de el, nici macar limba nu i se mai cunoaste. Am facut parte dintr-o Romanie de trei ori mai mare decat Dacia, si "vicisitudinile istoriei" au sfaramat-o definitiv; o mana de Macedoneni trebuie sa plateasca si astazi, cu lacrimi si sange, nenorocul de a se fi nascut Romani. Toata lumea e de acord ca Dacii se aflau asezati pe pamantul nostru cu cel putin o mie de ani înainte de Christos, si cu toate acestea am fost singurul popor european caruia i s-a contestat dreptul de a stapani tara pe care au locuit-o mosii si stramosii lui. Istoria Neamului Romanesc n-a fost decat o lunga, necontenita, halucinanta hemoragie. Ne-am alcatuit într-un uragan si am crescut în vifor. Popor de frontiera, luptam si muream pentru toti. Muream, mai ales, platind miopia si neghiobia altora.
Printre neamurile fara noroc, ne numaram în frunte noi, Romanii. Ca sa supravietuim în Istorie, ne-am istovit mai mult decat s-au cheltuit alte neamuri ca sa cucereasca pamantul. Nicolae Iorga spunea ca nenorocul ni se trage de la Alexandru Machedon : în loc sa-si ridice privirile spre Miaza-noapte si sa uneasca toate neamurile thracice într-un mare imperiu, Alexandru s-a lasat atras în orbita civilizatiei mediteraneene si, ajuns în culmea puterii, s-a îndreptat spre Asia. Thracii care, dupa spusa lui Herodot, erau "cel mai numeros popor dupa Indieni "au pierdut, prin Alexandru, singura lor sansa de a intra în istoria universala ca factor autonom; ei au contribuit la facerea Istoriei, dar în numele altora: în numele Imperiului Roman sau al Bizantului, prin împaratii pe care i-au dat cu prisosinta atat Rasaritului cat si Apusului. Dar Nicolae Iorga a înteles admirabil consecintele îndepartate ale gestului lui Alexandru Machedon: uriasul rezervor de oameni, energii si mituri pe care îl constituia spatiul balcano-carpatic, nu si-a mai putut gasi de atunci prilej de a intra masiv si de-sine-statator în Istorie. Politiceste Thracii au pierit fara urmasi… O mie de ani în urma, a avut loc ceea ce putem numi pe drept cuvant o catastrofa de incalculabile consecinte pentru istoria Romanilor: Slavii au ocupat Peninsula Balcanica si s-au întins pana la Adriatica. Marea unitate etnica, lingvistica si culturala pe care, în pofida tuturor navalirilor barbare, o alcatuia romanitatea orientala (care se numea, chiar din secolul IV dupa Christos, Romania), a fost definitiv sfaramata. Neamul Romanesc se va forma pe o întindere imensa – din Balcani si pana în muntii Tatrei – dar destinul lor politic va fi limitat la Dacia. Politiceste, romanitatea sud-dunareana va fi condamnata; ca si Thracia, dupa Alexandru Machedon, Romania orientala va servi destinele altora. Posibilitatile unui organism politic unitar, zamislindu-se în spatiul întregii Romania, au fost definitiv anulate prin asezarea masiva a slavilor în Peninsula Balcanica. De ce am idolatriza, noi, Romanii, Istoria ? Descindem dintr-unul din "neamurile cele mai numeroase din lume" si praful s-a ales de el, nici macar limba nu i se mai cunoaste. Am facut parte dintr-o Romanie de trei ori mai mare decat Dacia, si "vicisitudinile istoriei" au sfaramat-o definitiv; o mana de Macedoneni trebuie sa plateasca si astazi, cu lacrimi si sange, nenorocul de a se fi nascut Romani. Toata lumea e de acord ca Dacii se aflau asezati pe pamantul nostru cu cel putin o mie de ani înainte de Christos, si cu toate acestea am fost singurul popor european caruia i s-a contestat dreptul de a stapani tara pe care au locuit-o mosii si stramosii lui. Istoria Neamului Romanesc n-a fost decat o lunga, necontenita, halucinanta hemoragie. Ne-am alcatuit într-un uragan si am crescut în vifor. Popor de frontiera, luptam si muream pentru toti. Muream, mai ales, platind miopia si neghiobia altora.
eugen- Moderator
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 3910
Puncte : 33022
Data de inscriere : 19/03/2010
Obiective curente : Ma intereseaza comportarea bobinelor in inalta frecventa, la care apar impedante capacitive proprii sporite, eliminarea lor, reducerea rezistentei peliculare, marirea inductantei unei bobine, condensatori de inalta capacitate, etc.
Re: Ce fel de popor suntem
Tantarul, broasca si tractorul
Un tantar muncea de zor
Sa imite un tractor.
Bazaia si sforaia,
Cai putere simula.
Dar o broasca hamesita
Si cu limba prelungita,
Scurt , pe loc il inhata,
Pentru-n pranz se satura.
Morala:
Nu provoca prin imitare,
Pe cel cu gura mare.
Mai bine fii tractor real,
Decat tantar banal.
Mai bine toarce duduit,
Decat ...oracait.
Orice coincidente cu persoane reale sunt intamplatoare...
( Eugen, decembrie 2015).
Un tantar muncea de zor
Sa imite un tractor.
Bazaia si sforaia,
Cai putere simula.
Dar o broasca hamesita
Si cu limba prelungita,
Scurt , pe loc il inhata,
Pentru-n pranz se satura.
Morala:
Nu provoca prin imitare,
Pe cel cu gura mare.
Mai bine fii tractor real,
Decat tantar banal.
Mai bine toarce duduit,
Decat ...oracait.
Orice coincidente cu persoane reale sunt intamplatoare...
( Eugen, decembrie 2015).
eugen- Moderator
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 3910
Puncte : 33022
Data de inscriere : 19/03/2010
Obiective curente : Ma intereseaza comportarea bobinelor in inalta frecventa, la care apar impedante capacitive proprii sporite, eliminarea lor, reducerea rezistentei peliculare, marirea inductantei unei bobine, condensatori de inalta capacitate, etc.
Re: Ce fel de popor suntem
SĂRBĂTOAREA CRĂCIUNULUI
Crăciunul este denumirea sărbătorii Nașterii Domnului Isus Hristos, celebrată în calendarul creștin la 25 decembrie. Stabilirea datei Nașterii Mântuitorului și a zilei sărbătoririi acestui eveniment au în creștinism o îndelungată și foarte complicată istorie. Cert este că Biserica creștină a stabilit această dată ca să contracareze toate sărbătorile păgâne, dedicate solstițiului de iarnă, de tipul lui Sol Invictus în mistraismul persan, ce a pătruns și în lumea antică a Europei, a Saturnaliilor romane etc.
Nu mai puțin complicată și controversată este denumirea populară a acestei sărbători. Cuvântul Crăciun se întâlnește la romani, precum și la o seamă de popoare slave și neslave din jurul nostru. Se presupune, după unii, că are o origine latină Creatio – naștere, calatio – convocare, quartum jejiunium – al patrulea post, una slavă (karakum – sărbătoarea solstițiului de iarnă; moarte năpraznică sau spirit al morții) sau albaneză (kërçum – buturugă).
Tot mai mulți adepți câștigă teoria caracterului autonom, traco-dacic, al acestei sărbători a solstițiului de iarnă, în care rolul principal îl juca cultul buturugii sacre, aprinsă ritual pentru a stimula Soarele slăbit de puteri în anotimpul rece. În orice caz, se poate afirma că în credințele și obiceiurile populare legate de sărbătoarea Crăciunului s-au păstrat cele mai multe elemente precreștine din toate marile praznice bisericești de peste an.
Seara Crăciunului (Seara de Ajun) deschidea șirul sărbătorilor de iarnă, care țineau 12 zile și se terminau în ajunul Bobotezei. La mijloc cădea Anul Nou, marcând renovarea timpului. Conform unui scenario mitic universal, toate acțiunile ritual din această perioadă de renovare a timpului aveau la bază idea coborârii lumii în haos și reinstaurarea unei noi ordini cosmice. Cele douăsprezece zile constituiau o perioadă de timp impur, periculos, deoarece se desființează granițele dintre lumea de aici și lumea de dincolo. Este timpul prielnic tuturor actelor de magie agrară, medicală, erotica și actelor divinatorii sau ofrandelor destinate cultului strămoșilor.
E perioada colindelor, procesiunilor și jocurilor cu măști (Capra, Țurca, Brezaia), a Sorcovei și Plugușorului etc. Mitologenul lui Moș Ajun, ca și legendele referitoare la Crăciun și Crăciuneasă, atestă vechimea considerabilă a acestei sărbători având în componența ei cultul Soarelui și cultul strămoșilor arboricoli. Despre acest cult străvechi vorbesc și elementele mogico-rituale implicate în sărbătoarea Crăciunului: arderea bușteanului; roțile de foc rostogolite pe dealuri; colacii de Crăciun imitând forma Soarelui; împodobirea bradului sacru.
Sursa: Dicționar de magie, demonologie și mitologie românească – Ivan Evseev
![popor - Ce fel de popor suntem - Pagina 26 1779664_742705202496130_3777736687798215319_n](https://scontent-fra3-1.xx.fbcdn.net/hphotos-xaf1/v/t1.0-9/1779664_742705202496130_3777736687798215319_n.jpg?oh=82d28a45c76d85443ef4a551781e4ef0&oe=5705E8B5)
S-aveți parte cu de toate, cu noroc și sănătate, / Masa plină de bucate și la suflet bunătate, / Să vă fie plin paharul, să nu cunoașteți amarul, / Dumnezeu vă deie darul și pogoare pe voi harul!
Crăciunul este denumirea sărbătorii Nașterii Domnului Isus Hristos, celebrată în calendarul creștin la 25 decembrie. Stabilirea datei Nașterii Mântuitorului și a zilei sărbătoririi acestui eveniment au în creștinism o îndelungată și foarte complicată istorie. Cert este că Biserica creștină a stabilit această dată ca să contracareze toate sărbătorile păgâne, dedicate solstițiului de iarnă, de tipul lui Sol Invictus în mistraismul persan, ce a pătruns și în lumea antică a Europei, a Saturnaliilor romane etc.
Nu mai puțin complicată și controversată este denumirea populară a acestei sărbători. Cuvântul Crăciun se întâlnește la romani, precum și la o seamă de popoare slave și neslave din jurul nostru. Se presupune, după unii, că are o origine latină Creatio – naștere, calatio – convocare, quartum jejiunium – al patrulea post, una slavă (karakum – sărbătoarea solstițiului de iarnă; moarte năpraznică sau spirit al morții) sau albaneză (kërçum – buturugă).
Tot mai mulți adepți câștigă teoria caracterului autonom, traco-dacic, al acestei sărbători a solstițiului de iarnă, în care rolul principal îl juca cultul buturugii sacre, aprinsă ritual pentru a stimula Soarele slăbit de puteri în anotimpul rece. În orice caz, se poate afirma că în credințele și obiceiurile populare legate de sărbătoarea Crăciunului s-au păstrat cele mai multe elemente precreștine din toate marile praznice bisericești de peste an.
Seara Crăciunului (Seara de Ajun) deschidea șirul sărbătorilor de iarnă, care țineau 12 zile și se terminau în ajunul Bobotezei. La mijloc cădea Anul Nou, marcând renovarea timpului. Conform unui scenario mitic universal, toate acțiunile ritual din această perioadă de renovare a timpului aveau la bază idea coborârii lumii în haos și reinstaurarea unei noi ordini cosmice. Cele douăsprezece zile constituiau o perioadă de timp impur, periculos, deoarece se desființează granițele dintre lumea de aici și lumea de dincolo. Este timpul prielnic tuturor actelor de magie agrară, medicală, erotica și actelor divinatorii sau ofrandelor destinate cultului strămoșilor.
E perioada colindelor, procesiunilor și jocurilor cu măști (Capra, Țurca, Brezaia), a Sorcovei și Plugușorului etc. Mitologenul lui Moș Ajun, ca și legendele referitoare la Crăciun și Crăciuneasă, atestă vechimea considerabilă a acestei sărbători având în componența ei cultul Soarelui și cultul strămoșilor arboricoli. Despre acest cult străvechi vorbesc și elementele mogico-rituale implicate în sărbătoarea Crăciunului: arderea bușteanului; roțile de foc rostogolite pe dealuri; colacii de Crăciun imitând forma Soarelui; împodobirea bradului sacru.
Sursa: Dicționar de magie, demonologie și mitologie românească – Ivan Evseev
![popor - Ce fel de popor suntem - Pagina 26 1779664_742705202496130_3777736687798215319_n](https://scontent-fra3-1.xx.fbcdn.net/hphotos-xaf1/v/t1.0-9/1779664_742705202496130_3777736687798215319_n.jpg?oh=82d28a45c76d85443ef4a551781e4ef0&oe=5705E8B5)
S-aveți parte cu de toate, cu noroc și sănătate, / Masa plină de bucate și la suflet bunătate, / Să vă fie plin paharul, să nu cunoașteți amarul, / Dumnezeu vă deie darul și pogoare pe voi harul!
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
Craciun inseamna "craciunite":
http://besensual.ro/costume-craciunite
http://www.220.ro/imagini-craciunite-sexy
http://besensual.ro/costume-craciunite
http://www.220.ro/imagini-craciunite-sexy
_________________
“Toată lumea se plânge că nu are memorie, dar nimeni nu se vaită că nu are logică.” (La Rochefoucauld)
gafiteanu- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Prenume : Vaxile
Numarul mesajelor : 7617
Puncte : 35875
Data de inscriere : 13/06/2011
Obiective curente : 0)-Fondator "Asociatia Fostilor Cercetatori Stiintifici".
1)-Stiinta camuflata in bascalie pentru tonti. Imi perfectionez stilul bascalios.
2)-Să-mi schimb sexul. Transplant cu altul mai vârtos. Si care să stie si carte.
Re: Ce fel de popor suntem
Ce naiba, măi băieţi, o tot daţi prin bărci cu sărbători ale crăciunului, cu daci şi traci şi alţiii..., concluzia e simplă şi închide subiectul: suntem un popor de fraieri!
Razvan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6170
Puncte : 33583
Data de inscriere : 18/03/2011
Re: Ce fel de popor suntem
Zua bun-a lui Crăciun!
La mine în sat sunt oameni ʺde neamʺ, cum se zice, și ciufuri, care nu prea au ce căuta între cei de neam, de soi mai nobil. Cine se aseamănă se adună! Nu se cunosc după numele de familie, ci după poreclă. Tata e ʺde la vieʺ, o poreclă adusă din moși strămoși, care impune respect în jur, dar și o obligație din partea mea și a celor de leatu meu de a nu călca cumva pe bec, să facem o faptă reprobabilă, care să întineze memoria strămoșilor și să păteze renumele.
Un ciuf duce în spate ciufuleala, el, și generații după el, fără să mai poată scăpa de ea. Eu țin minte de copil, ciufurile nici nu aveau nas ca să întrebe un copil ʺde-al cui eʺ, dacă mă întreba cineva știam că e și el de neam, de viță nobilă. Le spuneam că ʺde la vieʺ, și gata, ʺăsta e de-al nostruʺ. Ciufurile nici nu umblau pe drum cu capul sus și pe mijlocul drumului, numai pe de lături cu capu plecat.
Mai departe, satul întreg își câștiga renumele în zonă, denumirea satului pecetluindu-i soarta. La fel ca oamenii erau sate cu renume de oameni mândri, cumsecade, harnici, iuți la mânie, sau oameni puturoși, hoți și nemernici.
Obiceiurile și tradițiile legate de Crăciun, de p-aici, sunt de când e lumea lume, la fel cum sunt lucrăturile în lemn, împletiturile și țesăturile cu semnele ʺpăgâneʺ de pe ele. Semnele de pe porțile maramureșene, bisericile de lemn, troițe și cusături, doinele, baladele, colindele, le recunoaște biserica că sunt dinaintea creștinismului. Dinaintea creștinismului nu puteau veni nicidecum de la unguri, nici de la romani, fiindcă habar nu aveau de ele, cum nu au nici azi, ei pironindu-se de 2000 de ani să le distrugă.
Moroșenii sunt un neam aparte, urmașii dacilor liberi se consideră ei, nu le trebuie recunoaștere din parte nimănui, dar nici nu au ce căuta javre la ei să-i învețe binele și răul. Își văd de treaba lor atâta timp cât nu se bagă nimeni în samă printre ei. Pentru ei legea e făcută, n-au nevoie de nici una făcută de alții, să vă ferească dumnezo de mânia unui moroșan, că-i bai mare.
La fel ca un om, o familie, un sat, o zonă, care de fapt, cândva, erau țări, ca Țara Maramureșului, la fel are și o țară un nume și un renume, date de talpa ei, de țărani, sau poporani. Acești poporani, care au trecut prin sita vremurilor, duc în esența lor un destin pentru întregul neam, sau popor. Viitorul acestui neam nu se gată azi, cu javrele de acum.
Cel ce judecă și pune o etichetă unui întreg popor, din care suge și el, nu poate judeca decât după sistemul lui de valori. ʺSuntem un popor de fraieriʺ, nu poate spune decât un fraier .. un ciuf ... iar pentru ciufuri am eu ac de cojocul lor, dacă nu-și țin pliscul ...
![popor - Ce fel de popor suntem - Pagina 26 1948061_655124051203389_413366409_n](https://scontent-fra3-1.xx.fbcdn.net/hphotos-xpl1/v/t1.0-9/1948061_655124051203389_413366409_n.jpg?oh=1e06c6842fa085175d35438be0587158&oe=570E6629)
La mine în sat sunt oameni ʺde neamʺ, cum se zice, și ciufuri, care nu prea au ce căuta între cei de neam, de soi mai nobil. Cine se aseamănă se adună! Nu se cunosc după numele de familie, ci după poreclă. Tata e ʺde la vieʺ, o poreclă adusă din moși strămoși, care impune respect în jur, dar și o obligație din partea mea și a celor de leatu meu de a nu călca cumva pe bec, să facem o faptă reprobabilă, care să întineze memoria strămoșilor și să păteze renumele.
Un ciuf duce în spate ciufuleala, el, și generații după el, fără să mai poată scăpa de ea. Eu țin minte de copil, ciufurile nici nu aveau nas ca să întrebe un copil ʺde-al cui eʺ, dacă mă întreba cineva știam că e și el de neam, de viță nobilă. Le spuneam că ʺde la vieʺ, și gata, ʺăsta e de-al nostruʺ. Ciufurile nici nu umblau pe drum cu capul sus și pe mijlocul drumului, numai pe de lături cu capu plecat.
Mai departe, satul întreg își câștiga renumele în zonă, denumirea satului pecetluindu-i soarta. La fel ca oamenii erau sate cu renume de oameni mândri, cumsecade, harnici, iuți la mânie, sau oameni puturoși, hoți și nemernici.
Obiceiurile și tradițiile legate de Crăciun, de p-aici, sunt de când e lumea lume, la fel cum sunt lucrăturile în lemn, împletiturile și țesăturile cu semnele ʺpăgâneʺ de pe ele. Semnele de pe porțile maramureșene, bisericile de lemn, troițe și cusături, doinele, baladele, colindele, le recunoaște biserica că sunt dinaintea creștinismului. Dinaintea creștinismului nu puteau veni nicidecum de la unguri, nici de la romani, fiindcă habar nu aveau de ele, cum nu au nici azi, ei pironindu-se de 2000 de ani să le distrugă.
Moroșenii sunt un neam aparte, urmașii dacilor liberi se consideră ei, nu le trebuie recunoaștere din parte nimănui, dar nici nu au ce căuta javre la ei să-i învețe binele și răul. Își văd de treaba lor atâta timp cât nu se bagă nimeni în samă printre ei. Pentru ei legea e făcută, n-au nevoie de nici una făcută de alții, să vă ferească dumnezo de mânia unui moroșan, că-i bai mare.
La fel ca un om, o familie, un sat, o zonă, care de fapt, cândva, erau țări, ca Țara Maramureșului, la fel are și o țară un nume și un renume, date de talpa ei, de țărani, sau poporani. Acești poporani, care au trecut prin sita vremurilor, duc în esența lor un destin pentru întregul neam, sau popor. Viitorul acestui neam nu se gată azi, cu javrele de acum.
Cel ce judecă și pune o etichetă unui întreg popor, din care suge și el, nu poate judeca decât după sistemul lui de valori. ʺSuntem un popor de fraieriʺ, nu poate spune decât un fraier .. un ciuf ... iar pentru ciufuri am eu ac de cojocul lor, dacă nu-și țin pliscul ...
![popor - Ce fel de popor suntem - Pagina 26 1948061_655124051203389_413366409_n](https://scontent-fra3-1.xx.fbcdn.net/hphotos-xpl1/v/t1.0-9/1948061_655124051203389_413366409_n.jpg?oh=1e06c6842fa085175d35438be0587158&oe=570E6629)
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
Dacă românii își reneagă propria istorie vin străinii să ne arate cine suntem. Un documentar senzațional despre România făcut de un olandez. El susține că tăblițele de la Tărtăria sunt cu adevărat prima scriere din lume.
Testamentul Zeilor Dunăreni
Testamentul Zeilor Dunăreni
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
Jignesti "ciuful de padure", care este un zburator foarte simpatic si util.Bordan a scris:Zua bun-a lui Crăciun!
Cel ce judecă și pune o etichetă unui întreg popor, din care suge și el, nu poate judeca decât după sistemul lui de valori. ʺSuntem un popor de fraieriʺ, nu poate spune decât un fraier .. un ciuf ... iar pentru ciufuri am eu ac de cojocul lor, dacă nu-și țin pliscul ...
Eu cred ca religia si cartea ei de capatai sunt traduceri denaturate ale stiintei spiritualitatii si istoriei tracilor, trecute in contul poporului evreu, care nu prea are legatura cu asta. Dar ce sa mai comentam...Este evident.
_________________
N∃GATIV
Re: Ce fel de popor suntem
Numai din vanitate unele popoare tin sa spuna ca stramosii lor au inventat scrierea, si ca ei au fost leaganul civilizatiei. Realitatea este ca omenirea a aparut undeva in zonele calde ale pamantului unde padurile asigurau hrana iar raurile le asigura apa de baut. De acolo incepand s-au raspandit in toata lumea, s-au diferentiat ca rase, s-au luptat intre ei, s-au jefuit reciproc si continua pana in zilele noastre sub diverse forme mult mai elaborate. Cat priveste scrierea, aceasta a aparut in mai multe locuri unde s-au format asezari importante de oameni, pentru ca numai multimea impune un mod de comunicare si de pastrare a informatiilor. Este absurd sa se creada ca dacii nu aveau scrierea lor, din moment ce exista un stat dac bine organizat, care tinea piept romanilor in razboaiele lor. Din moment ce existau unitati de masura pentru roadele pamantului, exista comert intre crescatorii de animale si agricultori, intre acestia si mestesugarii care faceau tesaturile, incaltamintea sau hainele, normal ca exista si o moneda de schimb intre ei. Fiecare mestesugar care facea de exemplu varfuri de sageti sau cosoare de taiat via, isi nota cate a facut scrijelind pe grinda casei un numar de linii, iar cand acestea erau prea multe a inventat un semn care putea insemna multiplul acelor linii. Fiecare mestesugar cu semnele lui, din care cu trecerea timpului s-au raspandit cele ale mestesugarului cel mai iscusit. Asa au aparut semnele pentru cifre apoi pentru litere. Insa e greu de spus unde a aparut scrierea mai intai, pentru ca ea a aparut simultan in mai multe colturi ale lumii, precum China, Japonia, India, Mesopotamia, etc. De exemplu in America de sud, un mod cu totul original de memorare a datelor consta in niste sfori legate in paralel, si fiecare sfoara avea un numar de noduri prin care se tinea evidenta animalelor, sau a produselor agricole. Un rol important in dezvoltarea scrierii l-a avut aparitia monedei de schimb, care a trebuit notata undeva si astfel au aparut tablitele de lut, sau bucatile de bambus scrijelate, sau papirusul.
virgil- Moderator
- Mulţumit de forum : Prenume : Virgil
Numarul mesajelor : 12369
Puncte : 56478
Data de inscriere : 25/05/2010
Obiective curente : Deocamdată, ma preocupa o teorie a unificarii universale a interactiunii electromagnetice, gravitationale, cat si la niveluri de organizare inferioare acestora. Studiul similitudinii sistemelor micro si macrocosmice sta la baza teoriei unificarii universale.
Re: Ce fel de popor suntem
Si gainile au inventat scrierea in felul lor. Isi noteaza cu ghearele cand scurma, cate oua au facut.
_________________
“Toată lumea se plânge că nu are memorie, dar nimeni nu se vaită că nu are logică.” (La Rochefoucauld)
gafiteanu- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Prenume : Vaxile
Numarul mesajelor : 7617
Puncte : 35875
Data de inscriere : 13/06/2011
Obiective curente : 0)-Fondator "Asociatia Fostilor Cercetatori Stiintifici".
1)-Stiinta camuflata in bascalie pentru tonti. Imi perfectionez stilul bascalios.
2)-Să-mi schimb sexul. Transplant cu altul mai vârtos. Si care să stie si carte.
Re: Ce fel de popor suntem
https://www.youtube.com/watch?v=mCzHl1IGJjc
Macar in fata invaziei statului islamic nemtii recunosc adevarul
Macar in fata invaziei statului islamic nemtii recunosc adevarul
![Very Happy](https://2img.net/i/fa/i/smiles/icon_biggrin.png)
_________________
N∃GATIV
Re: Ce fel de popor suntem
negativ a scris: Jignesti "ciuful de padure" ..
Asta cam așa e, negativ, ar trebui să-mi cer iertare ciufului de pădure, chiar nu m-am gândit la el. Puteam să folosesc alt cuvânt cu același sens pentru oameni, ciuruc, adică gozul care nu trece prin ciur, poate mai nimerit.
Prin zonă la mine, un cuvânt, are mai multe sensuri, e polisemantic, dacă nu ești din zonă slabe șanse să înțelegi ceva. De exemplu: ʺIʼam poruncit la tinăʼta să să păzască on mnez cu vrăvuitu și să țîpe tăte stranțăle să nu le mai văd pʼacolo!ʺ Pentru străini e bîtlănească de baltă ...
![Smile](https://2img.net/i/fa/i/smiles/icon_smile.gif)
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
gafiteanu a scris:Si gainile au inventat scrierea in felul lor. Isi noteaza cu ghearele cand scurma, cate oua au facut.
Găinarii ar trebui să le știe scrisul, nu?
![Smile](https://2img.net/i/fa/i/smiles/icon_smile.gif)
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
Porti maramuresene din Mara
Viata unui tanar din anii 60 ...
Viata unui tanar din anii 60 ...
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
NO VENIMOS DEL LATÍN – Carme Jiménez Huertas
Carme Jiménez es escritora y filóloga especializada en lingüística, y también, profesora de latín! Sabe muy bien de qué está hablando. Se ha enfrentado al elenco academicista de la gramática histórica por mantener esta teoría, así como por sus investigaciones sobre la lengua ibérica, publicadas en ibers.cat. Pero no ha cejado en el empeńo y recién acaba de publicar su investigación en el libro No venimos del latín, en el que nos cuenta una historia gramatical algo diferente…
Carme Jiménez es escritora y filóloga especializada en lingüística, y también, profesora de latín! Sabe muy bien de qué está hablando. Se ha enfrentado al elenco academicista de la gramática histórica por mantener esta teoría, así como por sus investigaciones sobre la lengua ibérica, publicadas en ibers.cat. Pero no ha cejado en el empeńo y recién acaba de publicar su investigación en el libro No venimos del latín, en el que nos cuenta una historia gramatical algo diferente…
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
Ce fel de popor suntem?
Ultima editare efectuata de catre Bordan in Mar 05 Ian 2016, 01:16, editata de 1 ori
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
Pentru latinopati de la dacopati ...
https://cercetare.forumgratuit.ro/t1525-gargauni-de-a-lui-bordan#67644
![Smile](https://2img.net/i/fa/i/smiles/icon_smile.gif)
https://cercetare.forumgratuit.ro/t1525-gargauni-de-a-lui-bordan#67644
Ultima editare efectuata de catre Bordan in Mar 05 Ian 2016, 01:17, editata de 1 ori
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
Frumos!
Ultima editare efectuata de catre Bordan in Mar 05 Ian 2016, 01:18, editata de 1 ori (Motiv : Taran roman, Maria Ta!)
Razvan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6170
Puncte : 33583
Data de inscriere : 18/03/2011
Re: Ce fel de popor suntem
In afara subiectului! Bordan
Ultima editare efectuata de catre Bordan in Mar 05 Ian 2016, 01:19, editata de 1 ori
Bordan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 2219
Puncte : 21554
Data de inscriere : 18/02/2012
Re: Ce fel de popor suntem
In afara subiectului. Bordan!
Razvan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6170
Puncte : 33583
Data de inscriere : 18/03/2011
Re: Ce fel de popor suntem
In afara subiectului. Bordan!
scanteitudorel- A decedat
- Mulţumit de forum : Prenume : Tudorel
Numarul mesajelor : 4989
Puncte : 25674
Data de inscriere : 20/02/2015
Obiective curente : Electricitate si magnetism , energii neconventionale .
Razvan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6170
Puncte : 33583
Data de inscriere : 18/03/2011
eugen- Moderator
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 3910
Puncte : 33022
Data de inscriere : 19/03/2010
Obiective curente : Ma intereseaza comportarea bobinelor in inalta frecventa, la care apar impedante capacitive proprii sporite, eliminarea lor, reducerea rezistentei peliculare, marirea inductantei unei bobine, condensatori de inalta capacitate, etc.
Razvan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6170
Puncte : 33583
Data de inscriere : 18/03/2011
eugen- Moderator
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 3910
Puncte : 33022
Data de inscriere : 19/03/2010
Obiective curente : Ma intereseaza comportarea bobinelor in inalta frecventa, la care apar impedante capacitive proprii sporite, eliminarea lor, reducerea rezistentei peliculare, marirea inductantei unei bobine, condensatori de inalta capacitate, etc.
Razvan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6170
Puncte : 33583
Data de inscriere : 18/03/2011
Razvan- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 6170
Puncte : 33583
Data de inscriere : 18/03/2011
Pagina 26 din 34 • 1 ... 14 ... 25, 26, 27 ... 30 ... 34
Pagina 26 din 34
Permisiunile acestui forum:
Nu puteti raspunde la subiectele acestui forum
|
|