Ultimele subiecte
» Grup de cercetare pentru constiintaScris de CAdi Ieri la 20:26
» OZN in Romania
Scris de CAdi Ieri la 20:05
» Fotografia astronomica.
Scris de virgil Ieri la 19:32
» Structura atomului
Scris de virgil Lun 02 Sept 2024, 20:16
» Ce fel de popor suntem
Scris de eugen Lun 02 Sept 2024, 14:54
» STUDIUL SIMILITUDINII SISTEMELOR MICRO SI MACRO COSMICE
Scris de virgil Lun 02 Sept 2024, 07:45
» Unde a ajuns stiinta ?
Scris de virgil Mar 27 Aug 2024, 17:55
» TEORIA CONSPIRATIEI NU ESTE UN MIT...
Scris de CAdi Lun 26 Aug 2024, 15:08
» URME ALE EXTRATERESTRILOR PE PAMANT. DESCOPERIRI INEXPLICABILE SI FENOMENE OZN 1
Scris de CAdi Dum 25 Aug 2024, 23:21
» PROFILUL CERCETATORULUI...
Scris de eugen Dum 25 Aug 2024, 11:27
» Experimentul Pound Rebka
Scris de virgil Lun 19 Aug 2024, 18:14
» Microundele
Scris de CAdi Vin 16 Aug 2024, 11:11
» Transilvania-pamant stramosesc
Scris de CAdi Mier 14 Aug 2024, 06:55
» Basarabia, Bucovina - pământ românesc
Scris de CAdi Mar 13 Aug 2024, 11:54
» Scrierea dacilor
Scris de CAdi Lun 12 Aug 2024, 19:58
» Sanatate- Diverse
Scris de eugen Sam 10 Aug 2024, 10:01
» Daci nemuritori
Scris de eugen Vin 09 Aug 2024, 22:10
» Suntem indexaţi de motoarele de căutare?
Scris de CAdi Mar 06 Aug 2024, 15:58
» Impulsul elicoidal
Scris de virgil Joi 01 Aug 2024, 21:01
» Constatari
Scris de CAdi Joi 01 Aug 2024, 06:36
» New topic
Scris de ilasus Mier 31 Iul 2024, 20:54
» Globalizarea
Scris de eugen Sam 27 Iul 2024, 12:44
» Fenomene Electromagnetice
Scris de eugen Lun 22 Iul 2024, 21:37
» Sa mai auzim si de bine in Romania :
Scris de virgil Lun 22 Iul 2024, 18:39
» Masina Timpului
Scris de CAdi Lun 22 Iul 2024, 13:17
» Ce este FOIP?
Scris de Abel Cavaşi Vin 19 Iul 2024, 22:02
» Inertia
Scris de virgil Mier 17 Iul 2024, 11:09
» Lucrul mecanic - definitie si exemple (Secţiunea 2)
Scris de CAdi Mar 16 Iul 2024, 05:20
» Laborator-sa construim impreuna
Scris de eugen Lun 15 Iul 2024, 10:17
» Stanley A. Meyer - Hidrogen
Scris de eugen Dum 14 Iul 2024, 20:25
Postări cu cele mai multe reacții ale lunii
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica. ( 3 )
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica.
( 2 )
» Mesaj de la eugen în Ce fel de popor suntem
( 2 )
» Mesaj de la CAdi în Structura atomului
( 1 )
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica.
( 1 )
Subiectele cele mai vizionate
Subiectele cele mai active
Top postatori
virgil (12369) |
| |||
CAdi (12259) |
| |||
virgil_48 (11380) |
| |||
Abel Cavaşi (7952) |
| |||
gafiteanu (7617) |
| |||
curiosul (6790) |
| |||
Razvan (6170) |
| |||
Pacalici (5571) |
| |||
scanteitudorel (4989) |
| |||
eugen (3910) |
|
Cei care creeaza cel mai des subiecte noi
Abel Cavaşi |
| |||
Pacalici |
| |||
CAdi |
| |||
curiosul |
| |||
Dacu |
| |||
Razvan |
| |||
virgil |
| |||
meteor |
| |||
gafiteanu |
| |||
scanteitudorel |
|
Spune şi altora
Cine este conectat?
În total sunt 50 utilizatori conectați: 0 Înregistrați, 0 Invizibil și 50 Vizitatori :: 1 Motor de căutareNici unul
Recordul de utilizatori conectați a fost de 181, Vin 26 Ian 2024, 01:57
Subiecte similare
Legi de conservare (2)
5 participanți
Pagina 5 din 5
Pagina 5 din 5 • 1, 2, 3, 4, 5
Legi de conservare (2)
Rezumarea primului mesaj :
Comentariu:
Atmosfera terestra (mai ales deasupra/in apropierea intinderilor mari de apa sarata) constituie un mediul local care favorizeaza descarcarea electrica a acesteia catre zona terestra (catod)) cu o magnitdine variabila (,..., descarcare autonoma,..., descarcare corona,..., ). Campul electric, respectiv, magnetic aferent acestei descari locale ("curent" atmosfera-scoarta terestra) interactioneaza cu constituientii atmosferei electrizandu-i si confinandu-i catre "nucleu" -centrul vortex-ului. Parametrii de initiere/comportare a vortexului/ciclonului sunt determinati de structura/organizarea/functiile intrasistemice si extrasistemice a "locului" evenimentului.
Aceasta miscare de rotatie are loc fara a exista un camp central care sa contribuie cu ceva asupra miscarii.
Comentariu:
Atmosfera terestra (mai ales deasupra/in apropierea intinderilor mari de apa sarata) constituie un mediul local care favorizeaza descarcarea electrica a acesteia catre zona terestra (catod)) cu o magnitdine variabila (,..., descarcare autonoma,..., descarcare corona,..., ). Campul electric, respectiv, magnetic aferent acestei descari locale ("curent" atmosfera-scoarta terestra) interactioneaza cu constituientii atmosferei electrizandu-i si confinandu-i catre "nucleu" -centrul vortex-ului. Parametrii de initiere/comportare a vortexului/ciclonului sunt determinati de structura/organizarea/functiile intrasistemice si extrasistemice a "locului" evenimentului.
crivoi d- Vizitator
Bibliografie
D-l Virgil 48:
1. In acest caz deplasarea are doua componente, cea produsa de tractare si cea produsa de franare.
Bibliografie
1. Deplasarea este unica, distanta d; ea este rezultattul L/F. La 'franare" nu mai sunt si alte procese (pierderea caldurii, procese electrostatice, ...,)? Daca-i asa pe ele de ce le neglijati?. Raspunsul este dat de axiomele newtoniene si de principiul suprapunerii care sunt la baza definirii "lucrului mecanic".
2. Fortele ce concura la deplasare (componenta greutatii care produce frecarea, forta care invinge inertia corpului,..., )- sunt insumate/luate in calcul OBLIGATORIU conform principiului suprapunerii (inainte de a calcula "lucru") , rezultand o forta rezultanta care are ca efect deplasarea cu distanta d a punctului de aplicatie a fortei F;
3. "Lucrurile" efectuate capaciteaza energetic corpul- energia cinetica. Energia interna (electrica, magnetica, EM, chimica,...,) nu face obiectul "lucrului mecanic". Caldura nu este o marime de stare a corpului ci o marime de transformare (de trecere de la o stare la alta).
4. Insa, potrivit mecanicii newtoneene, calculul (si definitia lucrului MECANIC) este dat(a) de relatia: L= F.d ( cand directia deplasarii este identica cu directia fortei F). Acesta este "lucru mecanic"/newtonean.
1. In acest caz deplasarea are doua componente, cea produsa de tractare si cea produsa de franare.
Bibliografie
1. Deplasarea este unica, distanta d; ea este rezultattul L/F. La 'franare" nu mai sunt si alte procese (pierderea caldurii, procese electrostatice, ...,)? Daca-i asa pe ele de ce le neglijati?. Raspunsul este dat de axiomele newtoniene si de principiul suprapunerii care sunt la baza definirii "lucrului mecanic".
2. Fortele ce concura la deplasare (componenta greutatii care produce frecarea, forta care invinge inertia corpului,..., )- sunt insumate/luate in calcul OBLIGATORIU conform principiului suprapunerii (inainte de a calcula "lucru") , rezultand o forta rezultanta care are ca efect deplasarea cu distanta d a punctului de aplicatie a fortei F;
3. "Lucrurile" efectuate capaciteaza energetic corpul- energia cinetica. Energia interna (electrica, magnetica, EM, chimica,...,) nu face obiectul "lucrului mecanic". Caldura nu este o marime de stare a corpului ci o marime de transformare (de trecere de la o stare la alta).
4. Insa, potrivit mecanicii newtoneene, calculul (si definitia lucrului MECANIC) este dat(a) de relatia: L= F.d ( cand directia deplasarii este identica cu directia fortei F). Acesta este "lucru mecanic"/newtonean.
crivoi d- Vizitator
Re: Legi de conservare (2)
Franarea/frecarea asta face. Transforma energia tractarii/crivoi d a scris:D-l Virgil 48:
1. In acest caz deplasarea are doua componente, cea produsa de tractare si cea produsa de franare.
Bibliografie
1. Deplasarea este unica, distanta d; ea este rezultattul L/F. La 'franare" nu mai sunt si alte procese (pierderea caldurii, procese electrostatice, ...,)? Daca-i asa pe ele de ce le neglijati?. Raspunsul este dat de axiomele newtoniene si de principiul suprapunerii care sunt la baza definirii "lucrului mecanic".
impingerii in pierderile acelea pe tot parcursul deplasarii.
Daca nu ar exista, ar fi nevoie de forta/energie numai pentru
invingerea inertiei de repaus si la oprire. Deci mult mai putina.
Se produce lucru mecanic mult, atunci cand este frecarea mai
mare. Tot atunci au loc acele pierderi/transformari.
Asa ca procesele amintite de dvs, sunt implicate implicit.
Nu este nici o obligatie. Amintiti-va de distributivitatea inmultirii.2. Fortele ce concura la deplasare (componenta greutatii care produce frecarea, forta care invinge inertia corpului,..., )- sunt insumate/luate in calcul OBLIGATORIU conform principiului suprapunerii (inainte de a calcula "lucru") , rezultand o forta rezultanta care are ca efect deplasarea cu distanta d a punctului de aplicatie a fortei F;
De acord.3. "Lucrurile" efectuate capaciteaza energetic corpul- energia cinetica. Energia interna (electrica, magnetica, EM, chimica,...,) nu face obiectul "lucrului mecanic". Caldura nu este o marime de stare a corpului ci o marime de transformare (de trecere de la o stare la alta).
Este relatia elementara. Lucrul mecanic mai are si alte4. Insa, potrivit mecanicii newtoneene, calculul (si definitia lucrului MECANIC) este dat(a) de relatia: L= F.d ( cand directia deplasarii este identica cu directia fortei F). Acesta este "lucru mecanic"/newtonean.
forme. Ridicarea la inaltime, accelerarea miscarii.
Trebuie sa apara o forma si in miscarea de rotatie.
LM o fi newtonean dar nu cred ca l-a gandit Newton.
Este un deseu al mecanicii, mentinut cu un singur scop.
virgil_48- Foarte activ
- Numarul mesajelor : 11380
Data de inscriere : 03/12/2013
Bibliografie
crivoi d a scris:
D-l Virgil 48:
1. In acest caz deplasarea are doua componente, cea produsa de tractare si cea produsa de franare.
Bibliografie
1. Deplasarea este unica, distanta d; ea este rezultattul L/F. La 'franare" nu mai sunt si alte procese (pierderea caldurii, procese electrostatice, ...,)? Daca-i asa pe ele de ce le neglijati?. Raspunsul este dat de axiomele newtoniene si de principiul suprapunerii care sunt la baza definirii "lucrului mecanic".
Franarea/frecarea asta face. Transforma energia tractarii/
impingerii in pierderile acelea pe tot parcursul deplasarii.
Daca nu ar exista, ar fi nevoie de forta/energie numai pentru
invingerea inertiei de repaus si la oprire. Deci mult mai putina.
Se produce lucru mecanic mult, atunci cand este frecarea mai
mare. Tot atunci au loc acele pierderi/transformari.
Asa ca procesele amintite de dvs, sunt implicate implicit.
1. Raspuns:
Lucru mecanic mai mult sau mai putin este dat de Forta/Resultanta care are un punct de aplicatie (tot mediat/rezultant) sa zicem P. Deplasarea punctului de aplicatie d d sub actiune lui F produce ""ceva"" anume lucru mecanic. Nu ne intereseaza procesele, ci doar, ce se masoara /valoarea lui F(rezultanta) si d. Cand directia fortei F face unghiul
D-l Virgil 48:
1. In acest caz deplasarea are doua componente, cea produsa de tractare si cea produsa de franare.
Bibliografie
1. Deplasarea este unica, distanta d; ea este rezultattul L/F. La 'franare" nu mai sunt si alte procese (pierderea caldurii, procese electrostatice, ...,)? Daca-i asa pe ele de ce le neglijati?. Raspunsul este dat de axiomele newtoniene si de principiul suprapunerii care sunt la baza definirii "lucrului mecanic".
Franarea/frecarea asta face. Transforma energia tractarii/
impingerii in pierderile acelea pe tot parcursul deplasarii.
Daca nu ar exista, ar fi nevoie de forta/energie numai pentru
invingerea inertiei de repaus si la oprire. Deci mult mai putina.
Se produce lucru mecanic mult, atunci cand este frecarea mai
mare. Tot atunci au loc acele pierderi/transformari.
Asa ca procesele amintite de dvs, sunt implicate implicit.
1. Raspuns:
Lucru mecanic mai mult sau mai putin este dat de Forta/Resultanta care are un punct de aplicatie (tot mediat/rezultant) sa zicem P. Deplasarea punctului de aplicatie d d sub actiune lui F produce ""ceva"" anume lucru mecanic. Nu ne intereseaza procesele, ci doar, ce se masoara /valoarea lui F(rezultanta) si d. Cand directia fortei F face unghiul
crivoi d- Vizitator
Re: Legi de conservare (2)
S-a pierdut restul raspunsului ?crivoi d a scris:crivoi d a scris:
D-l Virgil 48:
1. In acest caz deplasarea are doua componente, cea produsa de tractare si cea produsa de franare.
Bibliografie
1. Deplasarea este unica, distanta d; ea este rezultattul L/F. La 'franare" nu mai sunt si alte procese (pierderea caldurii, procese electrostatice, ...,)? Daca-i asa pe ele de ce le neglijati?. Raspunsul este dat de axiomele newtoniene si de principiul suprapunerii care sunt la baza definirii "lucrului mecanic".
Franarea/frecarea asta face. Transforma energia tractarii/
impingerii in pierderile acelea pe tot parcursul deplasarii.
Daca nu ar exista, ar fi nevoie de forta/energie numai pentru
invingerea inertiei de repaus si la oprire. Deci mult mai putina.
Se produce lucru mecanic mult, atunci cand este frecarea mai
mare. Tot atunci au loc acele pierderi/transformari.
Asa ca procesele amintite de dvs, sunt implicate implicit.1. Raspuns:
Lucru mecanic mai mult sau mai putin este dat de Forta/Resultanta care are un punct de aplicatie (tot mediat/rezultant) sa zicem P. Deplasarea punctului de aplicatie d d sub actiune lui F produce ""ceva"" anume lucru mecanic. Nu ne intereseaza procesele, ci doar, ce se masoara /valoarea lui F(rezultanta) si d. Cand directia fortei F face unghiul
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Bibliografie
DA.
Virgil 48:
1.Forta tractoare se manifesta spre dreapta si misca un corp.
2.Forta de franare se manifesta spre stanga, adica in aceeasi
directie si in sens opus fata de forta tractoare.
3.Ambele actioneaza rectiliniu pe un plan orizontal cu frecare.
Scriu detaliat, ca pentru elevii din primul an de fizica.
4.In lipsa fortei de franare efectul fortei tractoare ar fi fost o
deplasare mare, D, spre dreapta. Forta de franare limiteaza
deplasarea totala efectuata de forta tractoare, la lungimea d.
5.Diferenta D - d este rezultatul fortei de franare, si este o
deplasare spre stanga, adica in sensul fortei care a produs-o.
6.Forta si deplasarea produsa de ea fiind in acelasi sens, LMN
iese din orice discutie in cazul acesta.
7. Poate exista altul ?
8.Daca faceam un desen pe tabla pentru "elevii mei" pricepeau
si codasii la fizica. Sa vedem ce zic forumistii.
Raspuns (bibliografie)
1.F newtoneana/mecanica (ca rezultat al suprapunerii tuturor interactiunilor de diferite cantitati/calitati locale) isi deplaseaza punctul de aplicatie cu distanta d( nu corpul,deoarece corpul are legatura cu energia pe care o capata urmare a lucrului mecanic efectuat de forta F fiind astfel capabil sa efectueze la randul sau lucru mecanic) . Nu le amestecati. Terminati determinarea lucrului mecanic L=F.d. Si cu asta GATA. Restul este legat de capacitarea cu energie a corpului in conditiile concrete (mecanice, electriice, magnetice). Insa sistemele mecanice sunt izolate.
2. Indiferent de situatie, rezultanta F si punctul de aplicatie este unic . Distanta d si F dau/descriu / (se regasesc in) in lucrul mecanic. Acest lucru mecanic capaciteaza corpul (este masura ) cu energie (cinetica) tot de natura mecanica.
3. Aici, nu vreti sa interpretati conform paradigmei newtoniene (nu exista ambele, ci rezultanta F care da lucrul mecanic, nu ne intereseaza deocamdata capacitarea cu energie a corpului de masa m, ci doar lucru mecani F si deplasarii d a PUNCTULUI DE APLICATIE). Lucru mecanic lucreaza cu forta/rezultanta, punct de aplicatie, deplasarea d a punctului de aplicatie a fortei/Rezultante masurate; nu se face referire la centru de masa a corpului, forte de interactiune ale corpului asa cum änalizati dvs.
4. Nu prezinta interes pentru calculul lucrului (vezi, pct.3)
5. Nu prezinta interes deoarece se regaseste In valoarea F/rezultantei constattate/ masurate(nu discutate si ""apreciate"" din interactiuni) si marimea deplasarii punctului de aplicatie d)
6. Cercetarea presupune MASURARE (in timp si spatiu), ori valoare absoluta. Depinde ce urmaresti /descrii cu LUCRUL(cum vrei sa utilizezi) "lucru""(Interpretarea "cere"/este suficienta marimea scalara, ori mai completa/complexa vectoriala).
7. Lucrul este unic (mecanic- pentru interactiuni mecanice, magnetic- pentru interactiuni electrice,...,). Cand se calculeaza lucrul asa zis "mecanic" celelalte lucruri (neavand influenta preponderenta) se neglijeaza. Modelarea mecanica a proceselor "corespunde" rezultatelor observate (desi, calculul perturbatiilor nu este posibil, de aici asa zisele ANOMALII- rezultate ale masurarii neasteptate potrivit modelului mecanic de interactiune)
8. Forumisti zic ceea ce zice literatura de specialitate (teoria/paradigma de interactiune gravitationala newtoneana, cu conceptele ei-, cum ar fi "lucru mecanic".)
Virgil 48:
1.Forta tractoare se manifesta spre dreapta si misca un corp.
2.Forta de franare se manifesta spre stanga, adica in aceeasi
directie si in sens opus fata de forta tractoare.
3.Ambele actioneaza rectiliniu pe un plan orizontal cu frecare.
Scriu detaliat, ca pentru elevii din primul an de fizica.
4.In lipsa fortei de franare efectul fortei tractoare ar fi fost o
deplasare mare, D, spre dreapta. Forta de franare limiteaza
deplasarea totala efectuata de forta tractoare, la lungimea d.
5.Diferenta D - d este rezultatul fortei de franare, si este o
deplasare spre stanga, adica in sensul fortei care a produs-o.
6.Forta si deplasarea produsa de ea fiind in acelasi sens, LMN
iese din orice discutie in cazul acesta.
7. Poate exista altul ?
8.Daca faceam un desen pe tabla pentru "elevii mei" pricepeau
si codasii la fizica. Sa vedem ce zic forumistii.
Raspuns (bibliografie)
1.F newtoneana/mecanica (ca rezultat al suprapunerii tuturor interactiunilor de diferite cantitati/calitati locale) isi deplaseaza punctul de aplicatie cu distanta d( nu corpul,deoarece corpul are legatura cu energia pe care o capata urmare a lucrului mecanic efectuat de forta F fiind astfel capabil sa efectueze la randul sau lucru mecanic) . Nu le amestecati. Terminati determinarea lucrului mecanic L=F.d. Si cu asta GATA. Restul este legat de capacitarea cu energie a corpului in conditiile concrete (mecanice, electriice, magnetice). Insa sistemele mecanice sunt izolate.
2. Indiferent de situatie, rezultanta F si punctul de aplicatie este unic . Distanta d si F dau/descriu / (se regasesc in) in lucrul mecanic. Acest lucru mecanic capaciteaza corpul (este masura ) cu energie (cinetica) tot de natura mecanica.
3. Aici, nu vreti sa interpretati conform paradigmei newtoniene (nu exista ambele, ci rezultanta F care da lucrul mecanic, nu ne intereseaza deocamdata capacitarea cu energie a corpului de masa m, ci doar lucru mecani F si deplasarii d a PUNCTULUI DE APLICATIE). Lucru mecanic lucreaza cu forta/rezultanta, punct de aplicatie, deplasarea d a punctului de aplicatie a fortei/Rezultante masurate; nu se face referire la centru de masa a corpului, forte de interactiune ale corpului asa cum änalizati dvs.
4. Nu prezinta interes pentru calculul lucrului (vezi, pct.3)
5. Nu prezinta interes deoarece se regaseste In valoarea F/rezultantei constattate/ masurate(nu discutate si ""apreciate"" din interactiuni) si marimea deplasarii punctului de aplicatie d)
6. Cercetarea presupune MASURARE (in timp si spatiu), ori valoare absoluta. Depinde ce urmaresti /descrii cu LUCRUL(cum vrei sa utilizezi) "lucru""(Interpretarea "cere"/este suficienta marimea scalara, ori mai completa/complexa vectoriala).
7. Lucrul este unic (mecanic- pentru interactiuni mecanice, magnetic- pentru interactiuni electrice,...,). Cand se calculeaza lucrul asa zis "mecanic" celelalte lucruri (neavand influenta preponderenta) se neglijeaza. Modelarea mecanica a proceselor "corespunde" rezultatelor observate (desi, calculul perturbatiilor nu este posibil, de aici asa zisele ANOMALII- rezultate ale masurarii neasteptate potrivit modelului mecanic de interactiune)
8. Forumisti zic ceea ce zice literatura de specialitate (teoria/paradigma de interactiune gravitationala newtoneana, cu conceptele ei-, cum ar fi "lucru mecanic".)
crivoi d- Vizitator
Ultimul raspuns.
Dl Virgil 48:
Raspuns:
Noi am discutat despre "lucru" in paradigma mecanica de interactiune.
Daca vreti sa discutam despre cum se masoara variatia "lucrului" generalizat (mecanic, electric, magnetic, entropic,...,) in timp, spatiu, frecventa, etc. atunci studiati si discutam.
La acest subiect trebuie sa va insusiti definitia lucrului mecanic, in care o forta F isi deplaseaza punctul de aplicatie cu d. Ca sa descriem cum lucreaza (de exemplu , un cal cu forta F ce deplaseaza o caruta de masa m pe distanta d (corespunzatoare diferentei spatiale X2-X1=d) este necesar sa definim un concept/construct ca sa ne putem intelege cand vorbim despre rezultatul lucrului efectuat de forta calului pe distanta d. Altfel patim ceea ce se intampla cu dvs. care amestecati conceptele. Cand vorbim de energia care capaciteaza masa M, ne referim ma energia cinetica (dupa ce masuram viteza masei carutei). Si asa mai departe. Fiecare concept are o definitie pe care nu o schimbam noi cum vrem (ne duce capul) ci dupa cum este el vazut in teorie (construct construit din concepte si propozitii). In cazul nostru, teoria interactiunilor mecanice ale corpurilor, conceptele sundefinite clar. Nu trebuie sa lucram decat asa cum sunt definite (in spiritul paradigmei/modelului mecanic). Daca amestecam Lucru mecanic (F.deplasarea punctului de aplicatie , cu energia de tip mecanic (cinetica, potentiala,...,) , sau alte "prostiore"nu mai putem comunica intre noi, fapt ce se intampla cu topicul dvs. CU ASTA AM INCHEIAT DISCUTIA PE TEMA ACEASTA. Recomandarea camaradereasca este sa o incheiati si dvs. , altfel veti fi in categoria celor "desconsiderati" de dvs. vehement in acest "FORUM PENTRU CERCETARE" (vezi, interventia "dvs. referitoare la "Free energy).
.Fiindca va raliati literaturii de specialitate, inseamna ca agreati LMN. Daca puteti sustine aceasta notiune la nivel elementar, asa cum am contestat eu, fara texte, sunt
curios sa citesc.
Raspuns:
Noi am discutat despre "lucru" in paradigma mecanica de interactiune.
Daca vreti sa discutam despre cum se masoara variatia "lucrului" generalizat (mecanic, electric, magnetic, entropic,...,) in timp, spatiu, frecventa, etc. atunci studiati si discutam.
La acest subiect trebuie sa va insusiti definitia lucrului mecanic, in care o forta F isi deplaseaza punctul de aplicatie cu d. Ca sa descriem cum lucreaza (de exemplu , un cal cu forta F ce deplaseaza o caruta de masa m pe distanta d (corespunzatoare diferentei spatiale X2-X1=d) este necesar sa definim un concept/construct ca sa ne putem intelege cand vorbim despre rezultatul lucrului efectuat de forta calului pe distanta d. Altfel patim ceea ce se intampla cu dvs. care amestecati conceptele. Cand vorbim de energia care capaciteaza masa M, ne referim ma energia cinetica (dupa ce masuram viteza masei carutei). Si asa mai departe. Fiecare concept are o definitie pe care nu o schimbam noi cum vrem (ne duce capul) ci dupa cum este el vazut in teorie (construct construit din concepte si propozitii). In cazul nostru, teoria interactiunilor mecanice ale corpurilor, conceptele sundefinite clar. Nu trebuie sa lucram decat asa cum sunt definite (in spiritul paradigmei/modelului mecanic). Daca amestecam Lucru mecanic (F.deplasarea punctului de aplicatie , cu energia de tip mecanic (cinetica, potentiala,...,) , sau alte "prostiore"nu mai putem comunica intre noi, fapt ce se intampla cu topicul dvs. CU ASTA AM INCHEIAT DISCUTIA PE TEMA ACEASTA. Recomandarea camaradereasca este sa o incheiati si dvs. , altfel veti fi in categoria celor "desconsiderati" de dvs. vehement in acest "FORUM PENTRU CERCETARE" (vezi, interventia "dvs. referitoare la "Free energy).
crivoi d- Vizitator
Re: Legi de conservare (2)
Asta era problema. Eu discutam despre lucrul mecanic negativcrivoi d a scris:Dl Virgil 48:.Fiindca va raliati literaturii de specialitate, inseamna ca agreati LMN. Daca puteti sustine aceasta notiune la nivel elementar, asa cum am contestat eu, fara texte, sunt
curios sa citesc.
Raspuns:
Noi am discutat despre "lucru" in paradigma mecanica de interactiune.
Daca vreti sa discutam despre cum se masoara variatia "lucrului" generalizat (mecanic, electric, magnetic, entropic,...,) in timp, spatiu, frecventa, etc. atunci studiati si discutam.
La acest subiect trebuie sa va insusiti definitia lucrului mecanic, in care o forta F isi deplaseaza punctul de aplicatie cu d. Ca sa descriem cum lucreaza (de exemplu , un cal
. . . . .
cand vorbim despre rezultatul lucrului efectuat de forta calului pe distanta d. Altfel patim de aplicatie , cu energia de tip mecanic (cinetica, potentiala,...,) , sau alte "prostiore"nu mai putem comunica intre noi, fapt ce se intampla cu topicul dvs. CU ASTA AM INCHEIAT DISCUTIA PE TEMA ACEASTA. Recomandarea camaradereasca este sa o incheiati si dvs. , altfel veti fi in categoria celor "desconsiderati" de dvs. vehement in acest "FORUM PENTRU CERCETARE" (vezi, interventia "dvs. referitoare la "Free energy).
(LMN) si implicatiile lui. In rest, cu raspunsurile dvs sunt de acord,
nu am probleme considerand ca sunteti in tema. Nu am gasit
un teren comun de discutat pentru ce ma interesa pe mine, asa
ca este cazul sa renuntam.
Daca mai gasesc ceva despre LMN, am sa scriu in topicul dedicat
lucrului mecanic. Faptul ca si dvs. evitati subiectul, ma face
suspicios.
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Bibliografie
D-l Virgil:
Bibliografiea:
1. In conditiile teoriei newtoniene, care sunt fortele inertiale (fictive)?
2. De ce se misca corpul, cand F=0?
3. Corpul (prin energia /lucrul mecanic al F transmis lui) produce lucru mecanic?
4. De ce nu incercati sa intelegeti conceptele cu care "lucrati" si apoi sa faceti "zicerile"pe forum?
Extras:
"Consistenta fizica a paradigmelor de interactiune sunt determinante pentru veridicitatea modelarii unui proces observat.. Newton considers centrifugal forces as the effect of Earth's rotation in absolut space. Tentativele de rezolvare a diferentei dintre predictiile teoriei gravitatiei si datele de observatie au constatat in folosirea relatiei (ärtificiu mathematic), anume: F = G(M+m)m/r2 in locul legii de atractie gravitationala, F = GM.m/r2, fie in verificari experimentale pentru puterea lui r (Cavendish, J.C. Maxwell, Plimpton si Lawton,1936 Willliams, Faller si Hill, 1971), fara a se modifica modelul newtoniano-keplerian.. Eponentul 2 care intervine in relatia legii fundamentale a atractiei universal a fost stabilit de Newton apeland la legea a treia a lui Kepler T2R2 =ct: Intrucat in aceasta ipoteza forta centrifuga se identifica cu forta gravitatiei , anume: Fcf = 〖m v〗^2/R = G, iar v= Rω =R 2π/T , rezulta G = ct.m/R^2 si g = ct/R^2 , care T este perioada de rotatie a unei planete in jurul Soarelui, iar R este raza traiectoriei considerate aproximativ o circumferinta, v fiind viteza de rotatie a planetei considerate iar g este acceleratia gravitationala. Potrivit in modelului newtonean, un punct material m (in care este concentrata toata masa acestuia) se misca relativ la un sistem de referinta care se afla in miscare accelerata sub influenta unei fortei F cu acceleratia relativa, arel.. fig.1. Conform axiomei a doua a lui Newton, F= marel si fig. (1.b) rezulta:
marel = F + [--maA - mω ̇ x ρ -mω x (ω x ρ) – 2mω x vrel] (1)
Expresiile din paranteza sunt cunoscute sub denumirea de forte de inertie (inertiale, pseudoforte, a caror natura fizica nu se cunoaste), anume: - mωx(ωx ρ) = -m (ω .ρ)ω + mω^2 ρ - forta centrifuga si -2mω x vrel – forta Coriolis.
- Se produce lucru mecanic numai la pornire, pana la dobandirea
unei viteze minime. Pe urma corpul se misca inertial iar miscarea
aceasta nu produce lucru mecanic fiindca F = 0.
In afara de porniri si opriri, se poate spune ca drumul parcurs astfel,
nu produce lucru mecanic si nu consuma energie.
- Schimb acum conditiile astfel : plan orizontal, fara frecare, dar
drumul este curb sau sinusoidal.
Bibliografiea:
1. In conditiile teoriei newtoniene, care sunt fortele inertiale (fictive)?
2. De ce se misca corpul, cand F=0?
3. Corpul (prin energia /lucrul mecanic al F transmis lui) produce lucru mecanic?
4. De ce nu incercati sa intelegeti conceptele cu care "lucrati" si apoi sa faceti "zicerile"pe forum?
Extras:
"Consistenta fizica a paradigmelor de interactiune sunt determinante pentru veridicitatea modelarii unui proces observat.. Newton considers centrifugal forces as the effect of Earth's rotation in absolut space. Tentativele de rezolvare a diferentei dintre predictiile teoriei gravitatiei si datele de observatie au constatat in folosirea relatiei (ärtificiu mathematic), anume: F = G(M+m)m/r2 in locul legii de atractie gravitationala, F = GM.m/r2, fie in verificari experimentale pentru puterea lui r (Cavendish, J.C. Maxwell, Plimpton si Lawton,1936 Willliams, Faller si Hill, 1971), fara a se modifica modelul newtoniano-keplerian.. Eponentul 2 care intervine in relatia legii fundamentale a atractiei universal a fost stabilit de Newton apeland la legea a treia a lui Kepler T2R2 =ct: Intrucat in aceasta ipoteza forta centrifuga se identifica cu forta gravitatiei , anume: Fcf = 〖m v〗^2/R = G, iar v= Rω =R 2π/T , rezulta G = ct.m/R^2 si g = ct/R^2 , care T este perioada de rotatie a unei planete in jurul Soarelui, iar R este raza traiectoriei considerate aproximativ o circumferinta, v fiind viteza de rotatie a planetei considerate iar g este acceleratia gravitationala. Potrivit in modelului newtonean, un punct material m (in care este concentrata toata masa acestuia) se misca relativ la un sistem de referinta care se afla in miscare accelerata sub influenta unei fortei F cu acceleratia relativa, arel.. fig.1. Conform axiomei a doua a lui Newton, F= marel si fig. (1.b) rezulta:
marel = F + [--maA - mω ̇ x ρ -mω x (ω x ρ) – 2mω x vrel] (1)
Expresiile din paranteza sunt cunoscute sub denumirea de forte de inertie (inertiale, pseudoforte, a caror natura fizica nu se cunoaste), anume: - mωx(ωx ρ) = -m (ω .ρ)ω + mω^2 ρ - forta centrifuga si -2mω x vrel – forta Coriolis.
crivoi d- Vizitator
Bibliografie
Tot la drum, pe drumul drept,
Este cel mai intelept !"
Nedumerire:
Ce "drum" la 2-3 grade Kelevin. Ce "termic"?
Doar in zona din apropierea corpurilor masive putem avea ""ceva"" legat de "termic"(decuplarea perechilor Cooper de neutonil/electroni).
Documentati-va, este cel mai intelept. In natura , legile sunt 'legi"' si nu orice "gand "al nostru este "lege". Gandul trebuie sa fie conectat cu ce au "gandit" antemergatorii! Altfel, ...,
Este cel mai intelept !"
Nedumerire:
Ce "drum" la 2-3 grade Kelevin. Ce "termic"?
Doar in zona din apropierea corpurilor masive putem avea ""ceva"" legat de "termic"(decuplarea perechilor Cooper de neutonil/electroni).
Documentati-va, este cel mai intelept. In natura , legile sunt 'legi"' si nu orice "gand "al nostru este "lege". Gandul trebuie sa fie conectat cu ce au "gandit" antemergatorii! Altfel, ...,
crivoi d- Vizitator
Re: Legi de conservare (2)
Drumul rectiliniu si inertial al unei particule subatomice incrivoi d a scris:Tot la drum, pe drumul drept,
Este cel mai intelept !"
Nedumerire:
Ce "drum" la 2-3 grade Kelevin. Ce "termic"?
Doar in zona din apropierea corpurilor masive putem avea ""ceva"" legat de "termic"(decuplarea perechilor Cooper de neutonil/electroni).
Documentati-va, este cel mai intelept. In natura , legile sunt 'legi"' si nu orice "gand "al nostru este "lege". Gandul trebuie sa fie conectat cu ce au "gandit" antemergatorii! Altfel, ...,
Univers, nu este dependent de temperatura. Daca ar fi asa
ar "ingheta" si fotonii. Daca unele dintre particulele FOIP nu
ar inregistra coliziuni, ar putea exista zero absolut.
Fiindca exista radiatia de fond si lumina, poate exista si FOIP
la 2 - 3o Kelvin. Ba chiar, acestea se confunda.
Eu spun ca exista o posibilitate teoretica, nu o certitudine.
Dar are o probabilitate mai mare decat unele dintre
"certitudinile" de care nu va indoiti.
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Bibliografie
""Mediul "" se analizeaza tot sistemic ; structura , organizarea si functiile "locului" caracterizeaza mediul privit sistemic. Nu orice ïntrari,/iesiri,....,(de exemplu, fotonii dispar/"mor" dupa un parcurs de 60000 km,...,) ""schimba " MEDIUL. FLUX? OMOGEN? ,..., particule?
crivoi d- Vizitator
Re: Legi de conservare (2)
Daca fotonii dispar dupa 60000km cum de primim imagini de la marginile universului observabil adica de la 14 miliarde de ani lumina ?crivoi d a scris:""Mediul "" se analizeaza tot sistemic ; structura , organizarea si functiile "locului" caracterizeaza mediul privit sistemic. Nu orice ïntrari,/iesiri,....,(de exemplu, fotonii dispar/"mor" dupa un parcurs de 60000 km,...,) ""schimba " MEDIUL. FLUX? OMOGEN? ,..., particule?
virgil- Moderator
- Mulţumit de forum : Prenume : Virgil
Numarul mesajelor : 12369
Puncte : 56478
Data de inscriere : 25/05/2010
Obiective curente : Deocamdată, ma preocupa o teorie a unificarii universale a interactiunii electromagnetice, gravitationale, cat si la niveluri de organizare inferioare acestora. Studiul similitudinii sistemelor micro si macrocosmice sta la baza teoriei unificarii universale.
Bibliografie
Scuze!
Nu la 60 000 km! Valoarea de 10 la puterea a sasea centimetri. reprezinta dimensiunea unui sistem reactant care asigura "drumul liber mediu pentru absorbtia fotonilor radiati"". Anca Iordanescu /Fuziunea termonucleara controlata).
Nu la 60 000 km! Valoarea de 10 la puterea a sasea centimetri. reprezinta dimensiunea unui sistem reactant care asigura "drumul liber mediu pentru absorbtia fotonilor radiati"". Anca Iordanescu /Fuziunea termonucleara controlata).
crivoi d- Vizitator
Re: Legi de conservare (2)
crivoi d a scris:Scuze!
Nu la 60 000 km! Valoarea de 10 la puterea a sasea centimetri. reprezinta dimensiunea unui sistem reactant care asigura "drumul liber mediu pentru absorbtia fotonilor radiati"". Anca Iordanescu /Fuziunea termonucleara controlata).
106 cm care reprezinta 10 km ?
virgil_48- Foarte activ
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 11380
Puncte : 44696
Data de inscriere : 03/12/2013
Pagina 5 din 5 • 1, 2, 3, 4, 5
Pagina 5 din 5
Permisiunile acestui forum:
Puteti raspunde la subiectele acestui forum
|
|