Ultimele subiecte
» Grup de cercetare pentru constiintaScris de CAdi Ieri la 20:26
» OZN in Romania
Scris de CAdi Ieri la 20:05
» Fotografia astronomica.
Scris de virgil Ieri la 19:32
» Structura atomului
Scris de virgil Lun 02 Sept 2024, 20:16
» Ce fel de popor suntem
Scris de eugen Lun 02 Sept 2024, 14:54
» STUDIUL SIMILITUDINII SISTEMELOR MICRO SI MACRO COSMICE
Scris de virgil Lun 02 Sept 2024, 07:45
» Unde a ajuns stiinta ?
Scris de virgil Mar 27 Aug 2024, 17:55
» TEORIA CONSPIRATIEI NU ESTE UN MIT...
Scris de CAdi Lun 26 Aug 2024, 15:08
» URME ALE EXTRATERESTRILOR PE PAMANT. DESCOPERIRI INEXPLICABILE SI FENOMENE OZN 1
Scris de CAdi Dum 25 Aug 2024, 23:21
» PROFILUL CERCETATORULUI...
Scris de eugen Dum 25 Aug 2024, 11:27
» Experimentul Pound Rebka
Scris de virgil Lun 19 Aug 2024, 18:14
» Microundele
Scris de CAdi Vin 16 Aug 2024, 11:11
» Transilvania-pamant stramosesc
Scris de CAdi Mier 14 Aug 2024, 06:55
» Basarabia, Bucovina - pământ românesc
Scris de CAdi Mar 13 Aug 2024, 11:54
» Scrierea dacilor
Scris de CAdi Lun 12 Aug 2024, 19:58
» Sanatate- Diverse
Scris de eugen Sam 10 Aug 2024, 10:01
» Daci nemuritori
Scris de eugen Vin 09 Aug 2024, 22:10
» Suntem indexaţi de motoarele de căutare?
Scris de CAdi Mar 06 Aug 2024, 15:58
» Impulsul elicoidal
Scris de virgil Joi 01 Aug 2024, 21:01
» Constatari
Scris de CAdi Joi 01 Aug 2024, 06:36
» New topic
Scris de ilasus Mier 31 Iul 2024, 20:54
» Globalizarea
Scris de eugen Sam 27 Iul 2024, 12:44
» Fenomene Electromagnetice
Scris de eugen Lun 22 Iul 2024, 21:37
» Sa mai auzim si de bine in Romania :
Scris de virgil Lun 22 Iul 2024, 18:39
» Masina Timpului
Scris de CAdi Lun 22 Iul 2024, 13:17
» Ce este FOIP?
Scris de Abel Cavaşi Vin 19 Iul 2024, 22:02
» Inertia
Scris de virgil Mier 17 Iul 2024, 11:09
» Lucrul mecanic - definitie si exemple (Secţiunea 2)
Scris de CAdi Mar 16 Iul 2024, 05:20
» Laborator-sa construim impreuna
Scris de eugen Lun 15 Iul 2024, 10:17
» Stanley A. Meyer - Hidrogen
Scris de eugen Dum 14 Iul 2024, 20:25
Postări cu cele mai multe reacții ale lunii
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica. ( 3 )
» Mesaj de la eugen în Ce fel de popor suntem
( 2 )
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica.
( 2 )
» Mesaj de la eugen în PROFILUL CERCETATORULUI...
( 1 )
» Mesaj de la Razvan în Fotografia astronomica.
( 1 )
Subiectele cele mai vizionate
Subiectele cele mai active
Top postatori
virgil (12369) |
| |||
CAdi (12259) |
| |||
virgil_48 (11380) |
| |||
Abel Cavaşi (7952) |
| |||
gafiteanu (7617) |
| |||
curiosul (6790) |
| |||
Razvan (6170) |
| |||
Pacalici (5571) |
| |||
scanteitudorel (4989) |
| |||
eugen (3910) |
|
Cei care creeaza cel mai des subiecte noi
Abel Cavaşi |
| |||
Pacalici |
| |||
CAdi |
| |||
curiosul |
| |||
Dacu |
| |||
Razvan |
| |||
virgil |
| |||
meteor |
| |||
gafiteanu |
| |||
scanteitudorel |
|
Spune şi altora
Cine este conectat?
În total sunt 27 utilizatori conectați: 0 Înregistrați, 0 Invizibil și 27 Vizitatori :: 2 Motoare de căutareNici unul
Recordul de utilizatori conectați a fost de 181, Vin 26 Ian 2024, 01:57
Subiecte similare
New topic
Forum pentru cercetare :: Cercetări în Fizică :: Idei interesante în Fizică :: Propunerile autorilor :: Propuneri cu formă brută
Pagina 1 din 2
Pagina 1 din 2 • 1, 2
14072024
![Mesaj Mesaj](https://2img.net/i/empty.gif)
New topic
Deschisesem un topic (văd că a dispărut) în care solicitam păreri în legătură cu articolul atașat prezentului post. Au răspuns la solicitarea mea Virgil_48, care dorea să fiu mai explicit și încă cineva, cu numele de Forum Virgil (cred), care a formulat o problemă. Prezint în continuare răspunsurile date de mine cu speranța că dialogul va continua.
Încep cu formulele (1): x = ut, t = (1/u)x pe care elevii de la gimnaziu le studiază în clasa VI-a. Aceștia află că mișcarea în care sunt parcurse distanțe egale în intervale de timp egale pe o traiectorie în linie dreaptă este o mișcare rectilinie și uniformă. De exemplu, un punct M care se deplasează în linie dreaptă în raport cu un punct O și parcurge în fiecare secundă (s) o distanță fixă de 5 metri (m) este o mișcare rectilinie uniformă. Această mișcare poate fi reprezentată pe o axă cu originea O ca în diagrama următoare:
0m 5m 10m 15m 20m 25m
O-----|-----|-----|-----|-----M
0s 1s 2s 3s 4s 5s
În acest caz, u=5m/s este viteza punctului M în raport cu O, t=5s este durata mișcării, iar x=25m este distanța parcursă de punctul M în raport cu punctul O conform legii mișcării x = ut. De fapt am reprodus diagrama prezentată în Fig.1 din PDF-ul atașat. Putem să vizualizăm distanța x și timpul t pe instrumentele cu care le-am măsurat: distanța x=25m o vedem pe o ruletă, iar timpul t=5s îl vedem pe un cronometru. Să precizăm însă că pe cronometru vedem momentul t=25s, nu intervalul de timp t=25s. Dacă dorim să vizualizăm atât distanța x (de pe axa spațială), cât și timpul t (de pe axa temporală), va trebui să imaginăm un instrument de măsură numit "cronometru liniar" care poate fi utilizat atât ca ruletă pentru măsurarea distanței, cât și ca cronometru pentru măsurarea timpului. Deci cronometrul liniar este o ruletă care se derulează cu viteza constantă u de-a lungul distanței pe care o măsoară, carcasa în mișcare cu viteza constantă u față de panglica ruletei are și rolul de indicator de timp, iar panglica ruletei este prevăzută atât cu gradații de distanță, cât și cu gradații de timp. Presupunând că am utilizat un astfel de cronometru liniar pentru a măsura distanța parcursă și durata mișcării punctului M în raport cu punctul O din exemplul dat, vom constata că punctul O se află în dreptul gradațiilor 0m, 0s de pe cronometrul liniar, punctul M se află în dreptul gradațiilor 25m, 5s de pe cronometrul liniar, iar între aceste gradați vedem distanța x=25m și respectiv timpul t=5s dintre punctele O și M. În concluzie, dacă dispunem de un cronometru liniar, atunci vom putea măsura - și vizualiza - atât distanța dintre orice două obiecte, cât și intervalul de timp dintre obiectele respective. Se pot imagina și construi cronometre liniare diferite, deci care se declanșează cu viteze (u) diferite, însă toate acestea vor indica aceeași distanță și același interval de timp între aceleași obiecte (distanța și timpul dintre obiecte nu depind de viteza de declanșare a cronometrului liniar). Iar dacă pe un cronometru liniar vedem cu ochii noștri distanța fixă și timpul fix dintre două de obiecte, cu siguranță că nimeni nu va contesta existența acestora. Mai mult, dacă obiectele sunt în mișcare unele în raport cu altele, atunci cronometrul liniar va indica distanțe și intervale de timp variabile între obiectele respective. De exemplu, pe ecranul cronometrului liniar definit de punctele O și M vom putea vedea cum se extind distanța x și timpul t dintre punctele O și M (conform (1)), distanța x1 și timpul t1 dintre punctele O și O' (conform (2)), cât și distanța x2 și timpul t2 dintre punctele O' și M (conform (3)).
Notez cu O un reper fixat pe peronul gării, cu O' un reper fixat pe trenul B care se deplasează cu viteza v = 30km/h față de reperul O și cu M călătorul care se deplasează cu viteza u = 65km/h în raport cu reperul O. Presupun că observatorii din sistemele de referință R cu originea O (de pe peron) și R' cu originea O' (din trenul B) măsoară distanța și timpul începând din momentul inițial în care reperul O' și călătorul M se aflau în același loc cu reperul O. Conform punctului de vedere al observatorilor din sistemul de referință R, mișcarea rectilinie uniformă a călătorului M în raport cu reperul O se exprimă prin ecuațiile (1): x = ut, t = (1/u)x, mișcarea rectilinie uniformă a reperului O' în raport cu reperul O se exprimă prin ecuațiile (2): x1 = vt, t1 = (v/u2)x, iar în raport cu reperul O', mișcarea călătorului este dată de ecuațiile:
(3) x2 = x - vt, t2 = t - (v/u2)x.
Prin urmare, conform punctului de vedere al observatorilor din sistemul de referință R, viteza călătorului M în raport cu reperul O' este:
(**) u = x2/t2 = 35km/h
Observatorii din sistemul de referință R' vor calcula că în sistemul lor de referință, călătorul M a parcurs distanța x' în timpul t' în raport cu reperul O'. Deci între măsurătorile efectuate de observatorii din cele două sisteme de referință există o diferență pe care o exprimăm prin relațiile (*):
(*) x' = kx2, t' = kt2
unde factorul k este neunitar. Însă, cum rezultă din (*) și (**), observatorii din sistemul de referință R' ajung la aceeași concluzie ca și cei din sistemul de referință R, anume că viteza cu care se deplasează călătorul M în raport cu reperul O' este u=x'/t'=35km/h. Dacă fixăm timpul t pentru a putea determina distanța x2 și timpul t2 cu formulele (3), iar apoi factorului k îi atribuim o valoare neunitară (eventual ținând cont de (6): k=1/(1-v2/u2)1/2) pentru a putea determina distanța x' și timpul t' cu formulele (*), atunci de asemenea putem să ne convingem că viteza călătorului M în sistemele de referință R, R' este aceeași, deci că x'/t'=x2/t2=35km/h.
Virgil_48 a scris: Poți să fii mai explicit?
Încep cu formulele (1): x = ut, t = (1/u)x pe care elevii de la gimnaziu le studiază în clasa VI-a. Aceștia află că mișcarea în care sunt parcurse distanțe egale în intervale de timp egale pe o traiectorie în linie dreaptă este o mișcare rectilinie și uniformă. De exemplu, un punct M care se deplasează în linie dreaptă în raport cu un punct O și parcurge în fiecare secundă (s) o distanță fixă de 5 metri (m) este o mișcare rectilinie uniformă. Această mișcare poate fi reprezentată pe o axă cu originea O ca în diagrama următoare:
0m 5m 10m 15m 20m 25m
O-----|-----|-----|-----|-----M
0s 1s 2s 3s 4s 5s
În acest caz, u=5m/s este viteza punctului M în raport cu O, t=5s este durata mișcării, iar x=25m este distanța parcursă de punctul M în raport cu punctul O conform legii mișcării x = ut. De fapt am reprodus diagrama prezentată în Fig.1 din PDF-ul atașat. Putem să vizualizăm distanța x și timpul t pe instrumentele cu care le-am măsurat: distanța x=25m o vedem pe o ruletă, iar timpul t=5s îl vedem pe un cronometru. Să precizăm însă că pe cronometru vedem momentul t=25s, nu intervalul de timp t=25s. Dacă dorim să vizualizăm atât distanța x (de pe axa spațială), cât și timpul t (de pe axa temporală), va trebui să imaginăm un instrument de măsură numit "cronometru liniar" care poate fi utilizat atât ca ruletă pentru măsurarea distanței, cât și ca cronometru pentru măsurarea timpului. Deci cronometrul liniar este o ruletă care se derulează cu viteza constantă u de-a lungul distanței pe care o măsoară, carcasa în mișcare cu viteza constantă u față de panglica ruletei are și rolul de indicator de timp, iar panglica ruletei este prevăzută atât cu gradații de distanță, cât și cu gradații de timp. Presupunând că am utilizat un astfel de cronometru liniar pentru a măsura distanța parcursă și durata mișcării punctului M în raport cu punctul O din exemplul dat, vom constata că punctul O se află în dreptul gradațiilor 0m, 0s de pe cronometrul liniar, punctul M se află în dreptul gradațiilor 25m, 5s de pe cronometrul liniar, iar între aceste gradați vedem distanța x=25m și respectiv timpul t=5s dintre punctele O și M. În concluzie, dacă dispunem de un cronometru liniar, atunci vom putea măsura - și vizualiza - atât distanța dintre orice două obiecte, cât și intervalul de timp dintre obiectele respective. Se pot imagina și construi cronometre liniare diferite, deci care se declanșează cu viteze (u) diferite, însă toate acestea vor indica aceeași distanță și același interval de timp între aceleași obiecte (distanța și timpul dintre obiecte nu depind de viteza de declanșare a cronometrului liniar). Iar dacă pe un cronometru liniar vedem cu ochii noștri distanța fixă și timpul fix dintre două de obiecte, cu siguranță că nimeni nu va contesta existența acestora. Mai mult, dacă obiectele sunt în mișcare unele în raport cu altele, atunci cronometrul liniar va indica distanțe și intervale de timp variabile între obiectele respective. De exemplu, pe ecranul cronometrului liniar definit de punctele O și M vom putea vedea cum se extind distanța x și timpul t dintre punctele O și M (conform (1)), distanța x1 și timpul t1 dintre punctele O și O' (conform (2)), cât și distanța x2 și timpul t2 dintre punctele O' și M (conform (3)).
Virgil a scris:Daca avem doua trenuri care pleaca din gara in acelasi timp, trenul A merge cu 60 km/h, iar trenul B merge cu 30 km/h in acelasi sens. In trenul A de pasageri un om merge de la ultimul vagon spre locomotiva cu 5 km/h, deci fata de gara el merge cu 65 km/h, iar fata de trenul B el se deplaseaza cu 65-30=35 km/h. Conform celor sustinute de Ilasus, viteza ar fi o constanta in orice sistem de referinta, asa ca il rog sa ne explice practic acest lucru.
Notez cu O un reper fixat pe peronul gării, cu O' un reper fixat pe trenul B care se deplasează cu viteza v = 30km/h față de reperul O și cu M călătorul care se deplasează cu viteza u = 65km/h în raport cu reperul O. Presupun că observatorii din sistemele de referință R cu originea O (de pe peron) și R' cu originea O' (din trenul B) măsoară distanța și timpul începând din momentul inițial în care reperul O' și călătorul M se aflau în același loc cu reperul O. Conform punctului de vedere al observatorilor din sistemul de referință R, mișcarea rectilinie uniformă a călătorului M în raport cu reperul O se exprimă prin ecuațiile (1): x = ut, t = (1/u)x, mișcarea rectilinie uniformă a reperului O' în raport cu reperul O se exprimă prin ecuațiile (2): x1 = vt, t1 = (v/u2)x, iar în raport cu reperul O', mișcarea călătorului este dată de ecuațiile:
(3) x2 = x - vt, t2 = t - (v/u2)x.
Prin urmare, conform punctului de vedere al observatorilor din sistemul de referință R, viteza călătorului M în raport cu reperul O' este:
(**) u = x2/t2 = 35km/h
Observatorii din sistemul de referință R' vor calcula că în sistemul lor de referință, călătorul M a parcurs distanța x' în timpul t' în raport cu reperul O'. Deci între măsurătorile efectuate de observatorii din cele două sisteme de referință există o diferență pe care o exprimăm prin relațiile (*):
(*) x' = kx2, t' = kt2
unde factorul k este neunitar. Însă, cum rezultă din (*) și (**), observatorii din sistemul de referință R' ajung la aceeași concluzie ca și cei din sistemul de referință R, anume că viteza cu care se deplasează călătorul M în raport cu reperul O' este u=x'/t'=35km/h. Dacă fixăm timpul t pentru a putea determina distanța x2 și timpul t2 cu formulele (3), iar apoi factorului k îi atribuim o valoare neunitară (eventual ținând cont de (6): k=1/(1-v2/u2)1/2) pentru a putea determina distanța x' și timpul t' cu formulele (*), atunci de asemenea putem să ne convingem că viteza călătorului M în sistemele de referință R, R' este aceeași, deci că x'/t'=x2/t2=35km/h.
ilasus- Dinamic
- Mulţumit de forum : Numarul mesajelor : 126
Puncte : 10897
Data de inscriere : 14/03/2015
Obiective curente : Acum mă preocupă următoarele:-1)...-2)...
New topic :: Comentarii
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Tu ai considerat calatorul ca ar fi invizibil adica cei din gara si cei din trenul B, nu-l vad mergand spre locomotiva. Trebuie sa consideri ca toata lumea il vede din toate sistemele de referinta, asa sa presupunem ca acest calator se afla deasupra trenului mergand pe acoperisul vagoanelor spre locomotiva, sau ca poarta in buzunar un dispozitiv de urmarire prin GPS.
Acum am inteles de ce ai obtinut alte relatii de calcul care nu reflecta realitatea.
Acum am inteles de ce ai obtinut alte relatii de calcul care nu reflecta realitatea.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Virgil, în loc să te complici cu un călător M în mișcare cu 5km/h într-un tren A în mișcare cu 60km/h și un tren B în mișcare cu 30km/h, puteai să te referi la trei puncte materiale A, B, M în mișcare în același sens (cu 60km/, 30km/h și respectiv 65km/h) în raport cu un punct O considerat în repaus relativ. Fiecăruia dintre aceste puncte i se poate asocia câte un sistem de referință și în fiecare dintre aceste sisteme de referință poate fi analizată mișcarea celorlalte puncte. Eu am analizat mișcarea punctului M în sistemele de referință R și R' asociate punctelor O și respectiv B (notat de mine cu O'). Iar dacă zici că acum ai înțeles de ce am obținut relații care nu reflectă realitatea, propun să împărtășești și altora ce ai înțeles tu. Pentru că a înțelege înseamnă a putea formula o idee clară și exactă despre ceea ce pretinzi că ai înțeles. Nu-ți mai spun ce înseamnă clar și exact, bănuiesc că știi.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Dupa cat o îmbârligi, nici nu ma mir ca nu mai intelegi nici tuilasus a scris:Virgil, în loc să te complici cu un călător M în mișcare cu 5km/h într-un tren A în mișcare cu 60km/h și un tren B în mișcare cu 30km/h, puteai să te referi la trei puncte materiale A, B, M în mișcare în același sens (cu 60km/, 30km/h și respectiv 65km/h) în raport cu un punct O considerat în repaus relativ. Fiecăruia dintre aceste puncte i se poate asocia câte un sistem de referință și în fiecare dintre aceste sisteme de referință poate fi analizată mișcarea celorlalte puncte. Eu am analizat mișcarea punctului M în sistemele de referință R și R' asociate punctelor O și respectiv B (notat de mine cu O'). Iar dacă zici că acum ai înțeles de ce am obținut relații care nu reflectă realitatea, propun să împărtășești și altora ce ai înțeles tu. Pentru că a înțelege înseamnă a putea formula o idee clară și exactă despre ceea ce pretinzi că ai înțeles. Nu-ți mai spun ce înseamnă clar și exact, bănuiesc că știi.
ce vrei si ai dori sa te descurce altcineva.
Ce ti se pare ca ai putea dovedi cu enuntul tau de doi bani ?
Ca vitezele nu se compun ?
Spune-ne ca sa stiu daca merita sa-mi bat capul. Pentru ce
sa-mi pierd timpul ?
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Virgil_48, mesajul tău mi se pare cam lipsit de eleganță și exprimă oarece exasperare. Încearcă să respecți munca altuia și să dovedești cu argumente ce crezi sau speri că trebuie dovedit. Ia-o mai încet, de la început spre sfârșit, nu invers. Și pentru că mă întrebi, eu zic că merită să-ți bați capul și să-ți pierzi timpul, însă trebuie să asculți de instinctul tău, nu de părerea mea.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Nu te contrazic in ce priveste raspunsurile mele. Dar este enervantilasus a scris:Virgil_48, mesajul tău mi se pare cam lipsit de eleganță și exprimă oarece exasperare. Încearcă să respecți munca altuia și să dovedești cu argumente ce crezi sau speri că trebuie dovedit. Ia-o mai încet, de la început spre sfârșit, nu invers. Și pentru că mă întrebi, eu zic că merită să-ți bați capul și să-ți pierzi timpul, însă trebuie să asculți de instinctul tău, nu de părerea mea.
sa ti se propuna probleme de perspicacitate care incearca sa obtina
prin imbarligari inutile si exagerate, alte rezultate decat cele logice.
Complicand o ipoteza in loc sa o simplifici, pana la urma reusesti sa
introduci o eroare care sa-ti sustina ideea. Asta este sansa ta.
De aceea nu ma antrenez in cautarea erorii. Asa imi spune instinctul.
Dece nu afirmi clar ca incerci sa dovedesti ca vitezele nu se compun
ca in mecanica cunoscuta ? Ca sa stim ce dezbatem.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Virgil_48, eu nu spun că vitezele nu se compun, stai liniștit. Dacă mă refer la exemplul dat de Virgil, trenul A se deplasează cu 30km față de gară, trenul B se deplasează cu 60km/h față de gară și respectiv cu 30km/h față de trenul A iar călătorul se deplasează cu 65km/h față de gară, cu 35km/h față de trenul A și cu 5km/h față de trenul B. Însă ce se întâmplă dacă deplasarea călătorului față de gară o privesc ca pe un cronometru liniar? În acest caz voi constata că distanțele rămân aceleași, însă intervalele de timp vor fi altele - le citesc pe cronometrul liniar. Ca urmare, în toate cazurile viteza va fi aceeași, egală cu viteza călătorului față de gară, respectiv cu viteza indicatorului cronometrului (65km/h). Oare ce o fi așa complicat? Apropo de greșeli. În exemplul prezentat pentru Virgil am făcut o greșeală (îți înțelegeam supărarea dacă o remarcai): deoarece am notat cu u=65km/h viteza călătorului M față de gară, în relația notată cu (**) și în celelalte de mai jos trebuia scris u=x2/t2=x'/t'=65km/h. Eu am scris (greșit) că u=x2/t2=x'/t'=35km/h. Îmi cer scuze - graba strică treaba!
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
În țara noastră pe care o iubim nu ai nicio șansă dacă nu ai cunoștințe. Te adresezi unui necunoscut pentru că vrei să afli o părere avizată despre articolul de "cercetare" (ghilimelele sunt obligatorii) la care a-i muncit îndelung? Eroare gravă, pentru că există N motive (câteva pot fi observate și în postările de mai sus) să fii considerat indezirabil, dacă nu chiar ridicol. Înțeleg acest comportament al necunoscutului și îmi dau seama că este normal. La fel procedez și eu cu părerile celor ce nu-i cunosc, adică le ignor, mai ales dacă mi se par complicate (unul dintre cele N motive).
Abel Cavaşi apreciază acest mesaj
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
De fapt, dacă aș încerca să dau un răspuns mai exact lui Virgil_48, care este preocupat de compunerea vitezelor, ar trebui să mă exprim cam așa: vitezele se compun dacă ne referim la mișcarea pe axa spațială, descrisă de ecuațiile (I), sau la mișcarea pe axa temporală, descrisă de ecuațiile (II), în mod independent una de alta - așadar dacă pe cronometrul liniar ne uităm numai la gradațiile pentru distanță, sau numai la gradațiile pentru timp, nu și la corespondența dintre ele. Dacă însă avem în vedere această corespondență, deci mișcarea în spațiu și în timp o descriem prin ecuații de forma (1), (2), (3), atunci vedem că timpul se modifică de la o mișcare la alta, nu viteza.
Obs. În postarea precedentă: "ai muncit", nu "a-i muncit".
Obs. În postarea precedentă: "ai muncit", nu "a-i muncit".
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Fiindca detectez la tine o oarecare bunavointa de a explica fondulilasus a scris:De fapt, dacă aș încerca să dau un răspuns mai exact lui Virgil_48, care este preocupat de compunerea vitezelor, ar trebui să mă exprim cam așa: vitezele se compun dacă ne referim la mișcarea pe axa spațială, descrisă de ecuațiile (I), sau la mișcarea pe axa temporală, descrisă de ecuațiile (II), în mod independent una de alta - așadar dacă pe cronometrul liniar ne uităm numai la gradațiile pentru distanță, sau numai la gradațiile pentru timp, nu și la corespondența dintre ele. Dacă însă avem în vedere această corespondență, deci mișcarea în spațiu și în timp o descriem prin ecuații de forma (1), (2), (3), atunci vedem că timpul se modifică de la o mișcare la alta, nu viteza.
. . . . .
dilemei, ia un caz numeric si prezinta cifrele care te macina .
Poate cu ocazia asta se lamureste unul dintre noi doi.
Nu mai trage cu axa timpului sau alte inventii, arata numeric ca se
modifica timpul . Asa cum ai inceput in mesajul de ieri ora 18:57.
Finalizeaza-ti prezentarea de acolo, cu cifre si putine vorbe,
Arata clar in cifre, ca timpul este o data x si altadata y fara sa
amesteci lucrurile !
Sau evidentiaza care-i problema si lasa-ne cu gura cascata.
virgil apreciază acest mesaj
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Daca doua trenuri merg pe directii perpendiculare atunci cu viteze diferite, atunci perceptia miscarii unui tren fata de celalalt se face cu viteze diferite datorita unghiului variabil din care este privit trenul respectiv, insa timpul nu se modifica.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
virgil_48 a scris:...ia un caz numeric si prezinta cifrele...
Ceea ce soliciți tu se vede în exemplul numeric prezentat de mine în Fig.1 din PDF (se mărește cu Ctrl+). Pe axa spațială (cu negru), punctele M și O' se deplasează cu vitezele u=5m/s și respectiv v=3m/s (în acest caz, factorul de scară α=3/5) și parcurg distanțele x=25m și respectiv x1=15m în raport cu punctul O în timpul t=5 secunde. Pe axa temporală (cu roșu), punctele M și O' se deplasează cu vitezele 1/u=(1/5)s/m și respectiv v/u2=(3/25)s/m în intervalele t=5s și respectiv t1=3s în raport cu punctul O pe distanța x=25 metri. Intervalele de timp dintre punctele O, O', M (t1=3s, t2=2s, t=5s) se calculează cu formulele prezentate. Diferențele dintre aceste intervale sunt evidente. Totodată se constată că raportul dintre distanțele și intervalele de timp corespondente este egal cu u=5m/s: x1/t1=15m/3s=5m/s, x2/t2=10m/2s=5m/s, x/t=25m/5s=5m/s. Dacă distanța x se mărește, atunci se măresc și aceste intervale de timp diferite. De exemplu, dacă x=100m, atunci conform formulelor prezentate, t1=12s, t2=8s, t=20s. Însă viteza u nu se modifică: x1/t1=60m/12s=5s, x2/t2=40m/8s=5m/s, x/t=100m/20s=5m/s. Înțelegi că - și cum - intervalele de timp dintre punctele O, O', M pe axa temporală se modifică? Ar fi mai simplu să vedem aceste mișcări în timp ale punctelor O' și M în raport cu O (deci cum se extind intervalele de timp dintre punctele O, O', M) dacă am dispune de un instrument de măsură cu care putem măsura intervale de timp (cronometru liniar - deci un cronometru al cărui indicator de timp se deplasează în linie dreaptă, nu pe un cerc). Un exemplu de cronometru liniar este redat în Fig.1, indicatorul de timp al acestuia fiind punctul M care se deplasează în raport cu O cu viteza u=5m/s pe axa spațială (banda cu gradațiile de spațiu), respectiv cu viteza 1/u=(1/5)s/m pe axa temporală (banda cu gradațiile de timp).
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Asa, si ce nu corespunde cu stiinta ? Care e problema care te roade ?
Dece nu finalizezi mesajul ?
Dece nu poti sa faci niste operatii matematice din care sa rezulte
o inegalitate, fara atatea vorbe ?
Dece nu finalizezi mesajul ?
Dece nu poti sa faci niste operatii matematice din care sa rezulte
o inegalitate, fara atatea vorbe ?
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Virgil_48, eu am încercat să te conving să citești articolul și să te ajut să-l înțelegi, însă întrebările de nou născut pe care le pui mă determină să consider încercarea mea neavenită și inoportună. O tristă pierdere de timp. Un jenant dialog purtat cu pereții. Sper să nu te supere realitatea și să te revigorezi cu alte subiecte în alte topice. Cu bine.
Abel Cavaşi apreciază acest mesaj
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Multumesc pentru sfaturi si pentru ce ai incercat. Daca nu vreiilasus a scris:Virgil_48, eu am încercat să te conving să citești articolul și să te ajut să-l înțelegi, însă întrebările de nou născut pe care le pui mă determină să consider încercarea mea neavenită și inoportună. O tristă pierdere de timp. Un jenant dialog purtat cu pereții. Sper să nu te supere realitatea și să te revigorezi cu alte subiecte în alte topice. Cu bine.
sa prezinti problema in asa fel incat sa fie evident unde gresesti,
pastreaz-o pentru tine. Vrei sa verifici cunostintele si rabdarea
mea de a rezolva probleme de perspicacitate sau daca problema
ta are rezolvarea care o doresti dar nu esti sigur ?
Ti-e teama ca prezentand-o deschis, fara vorba lunga, fente si
imbarligaturi, isi pierde farmecul si ramane la vedere ceace este:
o biata gluma.
Nu sunt rauvoitori cei care nu apreciaza subiectul tau ci tu, fiindca
il sustii in mod netransparent. Crezi ca daca ai pacali pe cineva de
aici castigi ceva ?
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Ideea care a condus la alcătuirea acestui eseu aparține unui elev de liceu. Unii dintre profesorii cărora li s-a cerut părerea au considerat că articolașul conține erori de interpretare, dar pe care nu au timp să le identifice, mintea copiilor fiind uneori destul de întortocheată la vârsta asta. Alții au considerat că scriptul are ceva legături cu teoria relativității a lui Einstein, dar că elevul ar trebui să mai crească până când va putea înțelege chestii. Cert este că deocamdată nu putem să spunem că am aflat vreun punct de vedere clar și motivat în legătură cu acest articol. Desigur că nu se pune problema să ne supărăm pe cei ce nu-și exprimă părerea. Nu putem să ne supărăm nici măcar pe acei binevoitori care emană verdicte precum expiră, sau care solicită epuizante explicații gen mură-n-gură pentru ca în final să ne procopsească cu o părere aiurea, jenantă și inutilă. Ceea ce putem să facem este să așteptăm o persoană avizată care vrea să citească și poate să înțeleagă articolul prezentat, dar care să aibă și bunăvoința de a explica în mod convingător și pe înțelesul tuturor punctul său de vedere. Acesta este și motivul pentru care am deschis prezentul topic.
Abel Cavaşi apreciază acest mesaj
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Intelegamd durerea ta, aceeasi cu a mea, de a nu putea urmari traseulilasus a scris:Ideea care a condus la alcătuirea acestui eseu aparține unui elev de liceu. Unii dintre profesorii cărora li s-a cerut părerea au considerat că articolașul conține erori de interpretare, dar pe care nu au timp să le identifice, mintea copiilor fiind uneori destul de întortocheată la vârsta asta. Alții au considerat că scriptul are ceva legături cu teoria relativității a lui Einstein, dar că elevul ar trebui să mai crească până când va putea înțelege chestii. Cert este că deocamdată nu putem să spunem că am aflat vreun punct de vedere clar și motivat în legătură cu acest articol. Desigur că nu se pune problema să ne supărăm pe cei ce nu-și exprimă părerea. Nu putem să ne supărăm nici măcar pe acei binevoitori care emană verdicte precum expiră, sau care solicită epuizante explicații gen mură-n-gură pentru ca în final să ne procopsească cu o părere aiurea, jenantă și inutilă. Ceea ce putem să facem este să așteptăm o persoană avizată care vrea să citească și poate să înțeleagă articolul prezentat, dar care să aibă și bunăvoința de a explica în mod convingător și pe înțelesul tuturor punctul său de vedere. Acesta este și motivul pentru care am deschis prezentul topic.
funiei intr-un nod gordian, nu inteleg dece nu incepi cu inceputul ca sa
termini repede:
Textul este asa :
Deci un punct in raport cu doua sisteme de referinta !Ne propunem să determinăm coordonatele care se as ciază unui punct în raport cu două sisteme de referință inerțiale aflate în mișcare unul în raport cu altul. Si continua: Considerăm trei puncte materiale O, O’, M. . . . .
Ce cauta cu 3 puncte ? Unde sunt coordonatele determinate
pentru cele doua sisteme de referinta ?
Este alta problema decat cea enuntata !
Este in mod evident o imbarligare intentionata menita sa va bage
in ceață ! Oameni mari, poate unii cu pregatire specifica, va lasati
prostiti de un copil ?
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Celelalte două puncte "în plus" sunt originile celor două sisteme de referință. Îți propun să te orientezi spre alte subiecte...virgil_48 a scris:Deci un punct in raport cu doua sisteme de referinta ! Ce cauta cu 3 puncte ?
Abel Cavaşi apreciază acest mesaj
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Chiar asta am sa fac ! Cand ai ocazia, invata-l pe "elevul" acela cumilasus a scris:Celelalte două puncte "în plus" sunt originile celor două sisteme de referință. Îți propun să te orientezi spre alte subiecte...virgil_48 a scris:Deci un punct in raport cu doua sisteme de referinta ! Ce cauta cu 3 puncte ?
se scrie ipoteza unei demonstratii. De ce nu specifica in enunt ce este
subliniat ? Ai trimis-o la noi inainte sa o verifici ?
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Pentru a demonstra că relațiile matematice în cauză reflectă realitatea, în continuare prezint un exemplu intuitiv. În mod obișnuit nu ne interesează să aflăm timpul necesar unui topograf pentru a măsura o distanță, dar știm că procesul de măsurare se desfășoară într-un timp mai scurt sau mai lung, în funcție mărimea distanței măsurate și de viteza cu care se deplasează topograful pe distanța respectivă. Dacă avem însă în vedere un topograf care se deplasează cu o viteză constantă (cum ar fi un robot programat să se deplaseze cu o viteză fixă u), atunci timpul în care topograful măsoară distanța pe care se delasează depinde doar de distanța respectivă - o distanță mai scurtă este măsurată într-un timp mai scurt, iar o distanță mai lungă este măsurată într-un timp mai lung. Pe de altă parte, deoarece în acest caz topograful măsoară nu doar distanța pe care o parcurge, ci și durata mișcării sale (deoarece topograful se deplasează cu viteza constantă, durata mișcării este calculată automat și deci nu este absolut necesar un instrument de măsură pentru timp), putem să descriem mișcarea topografului prin ecuații de forma (1). Iar dacă de-a lungul traseului parcurs, topograful consemnează atât locurile, cât și momentele prin care a trecut, atunci rezultă o diagramă care redă mișcarea în spațiu și în timp a topografului similară cu cea prezentată în Fig.1. Cu alte cuvinte, traiectoria descrisă de topograful aflat în mișcare rectilinie uniformă poate fi asimilată cu un cronometrul liniar (despre care am amintit și într-un post anterior) în care indicatorul de timp (topograful) măsoară atât distanța pe care se deplasează, cît și durata mișcării sale.virgil a scris:Acum am inteles de ce ai obtinut alte relatii de calcul care nu reflecta realitatea.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Scuza-ma dar esti demodat complet; crezi ca sistemul de aparare "Patriot" care intercepteaza rachetele din zbor, le calculeaza traiectoria si verifica daca exista vreun obiectiv real ca tinta, dupa care stabileste parametrii rachetei din zbor si trimite proiectilul pentru distrugerea rachetei oefensive. Toate aceste se petrec automat in milisecunde fara topografi.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Într-adevăr, articolul care face obiectul prezentului topic nu are legătură cu războiul lui Putin. Însă ar putea avea legătură cu extratereștrii, care de asemenea poate fi considerat un subiect în vogă. Încerc să mă explic. În natură nu există ceva numit "timp" pe care să-l vedem sau să-l imaginăm. Timpul este o mărime care poate fi dedusă pe baza distanței parcurse și a vitezei cu care este parcursă acea distanță. Cineva zicea despre timp că ar putea fi o invenție specifică omului și că ar putea exista extratereștri care nu cunosc conceptul de timp. Eu însă mă gândesc la o lume extraterestră în care nu există conceptul de viteză. De exemplu, îmi pot imagina că acești extratereștri cunosc doar noțiunile de spațiu și de timp, care însă nu pot fi disociate. Cu alte cuvinte, în opinia acestor extratereștri, între două puncte există atât o distanță, cât și un interval de timp, care sunt fixe dacă cele două puncte sunt fixe unul față de altul, respectiv variabile dacă cele două puncte sunt în mișcare unul față de altul. În această lume extraterestră, mișcarea poate fi evaluată prin intermediul valorilor atribuite unităților de măsură relativ la mișcarea respectivă - aceste valori fiind interpretate de noi ca "viteze". De exemplu, în cazul mișcării punctului M în raport cu punctul O descrisă de ecuațiile (1), valoarea în spațiu a unității de timp este distanța u, iar valoarea în timp a unității de spațiu este intervalul de timp 1/u, pe când în cazul mișcării punctului O' în raport cu punctul O descrisă de ecuațiile (2), valoarea în spațiu a unității de timp este distanța v, iar valoarea în timp a unității de spațiu este intervalul de timp v/u2. Cum rezultă din referatul prezentat, acești extratereștri consideră că universul are opt dimensiuni, patru pentru spațiu și patru pentru timp. Fizica extraterestră prezentată în referat este puțin diferită de a noastră, dar asta nu înseamnă că este și greșită.virgil a scris:Scuza-ma dar esti demodat complet;
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Sau, o altă întrebare (mai corectă) ar fi: dar dacă extratereștrii chiar văd timpul (acum se arată în articolul prezentat), deci timpul nu este o creație specific umană și chiar există fizic în univers ?
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Ilasus;
1. D-ta consideri cunoscuta viteza dar nu cunosti timpul. Asta se poate intampla doar cu aproximatie atunci cand iei de baza vitezometrul masinii, dar ai uitat acasa ceasul. De exemplu parcurgi distanta Bucuresti -Ploiesti cu viteza constanta de 60 km/ora. Cand ai plecat de acasa te-ai uitat la ceasul din perete si ai vazut ca era ora 12, iar cand ai ajuns in Ploiesti cunoscand distanta intre Bucuresti si Ploiesti ca este de 60 km, ai sa spui " Trebuie sa fie ora 13 ; Crezi ca nu mai ai nevoie de ceas ? Atunci ai sa fixezi ora dupa umbra Soarelui.
2. Referitor la intrebarea daca extraterestri vad timpul. Si noi oamenii simtim trecerea timpului dar cu aproximatie, astfel ca de foarte multe ori te scoli dimineata la o anumita ora din obisnuinta, sau daca iti propui sa te scoli mai dimineata ca sa nu pierzi trenul, de cele mai multe ori reusesti sa te scoli inainte de a suna ceasul. Acest lucru se intampla pentru ca omul are in mintea lui un fel de temporizator biologic care daca este antrenat raspunde acestor probleme. De altfel toate fiintele au acest sistem de apreciere a timpului sezonier propice imperechierii si reproducerii.
Despre extraterestri nu stim nimic, asa ca putem presupune ca au si ei acest ceas biologic dar care este calibrat dupa timpul lor planetar si nu dupa al nostru unde sunt doar in trecere.
1. D-ta consideri cunoscuta viteza dar nu cunosti timpul. Asta se poate intampla doar cu aproximatie atunci cand iei de baza vitezometrul masinii, dar ai uitat acasa ceasul. De exemplu parcurgi distanta Bucuresti -Ploiesti cu viteza constanta de 60 km/ora. Cand ai plecat de acasa te-ai uitat la ceasul din perete si ai vazut ca era ora 12, iar cand ai ajuns in Ploiesti cunoscand distanta intre Bucuresti si Ploiesti ca este de 60 km, ai sa spui " Trebuie sa fie ora 13 ; Crezi ca nu mai ai nevoie de ceas ? Atunci ai sa fixezi ora dupa umbra Soarelui.
![Very Happy](https://2img.net/i/fa/i/smiles/icon_biggrin.png)
2. Referitor la intrebarea daca extraterestri vad timpul. Si noi oamenii simtim trecerea timpului dar cu aproximatie, astfel ca de foarte multe ori te scoli dimineata la o anumita ora din obisnuinta, sau daca iti propui sa te scoli mai dimineata ca sa nu pierzi trenul, de cele mai multe ori reusesti sa te scoli inainte de a suna ceasul. Acest lucru se intampla pentru ca omul are in mintea lui un fel de temporizator biologic care daca este antrenat raspunde acestor probleme. De altfel toate fiintele au acest sistem de apreciere a timpului sezonier propice imperechierii si reproducerii.
Despre extraterestri nu stim nimic, asa ca putem presupune ca au si ei acest ceas biologic dar care este calibrat dupa timpul lor planetar si nu dupa al nostru unde sunt doar in trecere.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Hai să revenim dintre extratereștri eventual la relațiile (1) prezentate în articol, așadar la nivelul clasei a VI-a de gimnaziu în care, așa cum am amintit într-un post precedent, elevii de 13 ani află despre existența acestor relații. Deci dacă ar fi să te întorci cu mintea și cunoștințele la acea vârstă a copilăriei, sau la nivel de liceu, ce comentarii ai face despre acest studiu? Mai exact, studiul fiind alcătuit din 4 pagini, să zicem că ți se cere părerea în legătură cu prima dintre aceste pagini: consideri că este ceva neclar, cu care nu ești de acord sau care depășește nivelul tău de înțelegere?
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
De obicei miscarea corpurilor se face raportand spatiul parcurs in raport cu un punct considerat fix, asa cum am dat eu exemplul cu cele doua trenuri care se deplaseaza fata de gara cu viteze diferite.
Dumneata complici problema considerand ca si gara s-ar misca fata de momentul zero asa cum am lua in calcul rotatia pamantului in jurul propriei axe de la vest spre est.
In acest caz se stabilesc mai intai relatiile considerand ca gara sta pe loc, dupa care vom corela relatiile cu miscarea garii dinspre est spre vest.
Totul se rezuma la un program de mersul trenurilor fata de gara, tinand cont si de miscarea garii cu o anumita viteza in sens invers.
Problema insa se poate complica si mai mult daca atat trenurile cat si gara nu ar fi in miscare coliniara, ci s-ar deplasa in directii diferite ( la unghiuri diferite fata de axa OX ) asa cum se intampla in realitate.
Poate utilitatea acestor relatii ar fi folositoare in cazul zborurilor cosmice cand atat navele cat si Pamantul sunt in miscare.
Dumneata complici problema considerand ca si gara s-ar misca fata de momentul zero asa cum am lua in calcul rotatia pamantului in jurul propriei axe de la vest spre est.
In acest caz se stabilesc mai intai relatiile considerand ca gara sta pe loc, dupa care vom corela relatiile cu miscarea garii dinspre est spre vest.
Totul se rezuma la un program de mersul trenurilor fata de gara, tinand cont si de miscarea garii cu o anumita viteza in sens invers.
Problema insa se poate complica si mai mult daca atat trenurile cat si gara nu ar fi in miscare coliniara, ci s-ar deplasa in directii diferite ( la unghiuri diferite fata de axa OX ) asa cum se intampla in realitate.
Poate utilitatea acestor relatii ar fi folositoare in cazul zborurilor cosmice cand atat navele cat si Pamantul sunt in miscare.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
Am răspuns la exemplul tău cu gara și cu trenurile în primul post. În acest exemplu, gara este fixă pentru călătorii de pe peron, însă pentru călătorii din tren gara se mișcă în sens opus. La nivel gimnazial poți vorbi despre două SRI în mișcare cu viteza v unul față de altul prin exemple: o gară și un tren, două trenuri etc. De asemenea, poți vorbi de un punct material M în mișcare cu viteza u (u > v) în raport cu cele două SRI tot printr-un exemplu: un călător, o dronă de-a lui Putin, un topograf etc. Noi suntem acum la liceu și putem să abstractizăm, adică să sărim peste astfel de exemple triviale. De acord?
Presupun că răspunsul tău e afirmativ și ne punem întrebarea: cunoscând mișcarea unui punct M în SRI propriu, cunoaștem mișcarea punctului M și în SRI vecin? Cum se constată din studiul prezentat, răspunsul la această întrebare este negativ. Sau, mai exact, între ceea ce credem că cunoaștem și realitate există o anume diferență. De ce?
Iată un rezumat al răspunsului din referatul atașat. Calculez distanța parcursă (x) și durata mișcării (t) punctului M în SRI propriu, cât și distanța parcursă (x2) și durata mișcării (t2) punctului M în sistemul de referință vecin. La fel procedează și observatorul din SRI vecin: calculează distanța parcursă (x') și durata mișcării (t') punctului M în sistemul de referință propriu, cât și distanța parcursă (x'2) și durata mișcării (t'2) punctului M în sistemul de referință vecin. Apoi comparăm rezultatele obținute:
(R) x' = kx2, t' = kt2, x = kx'2, t = kt'2
Desigur că dacă factoruul k = 1, atunci eu și observatorul din sistemul de referință vecin ne vom bucura deoarece calculele noastre sunt perfect identice. Vom constata însă că nu avem motive de bucurie, deoarece factorul k nu poate fi egal cu 1, dacă viteza v a celor două SRI nu este egală cu zero. Iar dacă u = c (viteza luminii în vid), atunci relațiile (R) (notate cu (4), (5) în referat) se identifică cu transformările Lorentz-Einstein. Ce părere ai?
Presupun că răspunsul tău e afirmativ și ne punem întrebarea: cunoscând mișcarea unui punct M în SRI propriu, cunoaștem mișcarea punctului M și în SRI vecin? Cum se constată din studiul prezentat, răspunsul la această întrebare este negativ. Sau, mai exact, între ceea ce credem că cunoaștem și realitate există o anume diferență. De ce?
Iată un rezumat al răspunsului din referatul atașat. Calculez distanța parcursă (x) și durata mișcării (t) punctului M în SRI propriu, cât și distanța parcursă (x2) și durata mișcării (t2) punctului M în sistemul de referință vecin. La fel procedează și observatorul din SRI vecin: calculează distanța parcursă (x') și durata mișcării (t') punctului M în sistemul de referință propriu, cât și distanța parcursă (x'2) și durata mișcării (t'2) punctului M în sistemul de referință vecin. Apoi comparăm rezultatele obținute:
(R) x' = kx2, t' = kt2, x = kx'2, t = kt'2
Desigur că dacă factoruul k = 1, atunci eu și observatorul din sistemul de referință vecin ne vom bucura deoarece calculele noastre sunt perfect identice. Vom constata însă că nu avem motive de bucurie, deoarece factorul k nu poate fi egal cu 1, dacă viteza v a celor două SRI nu este egală cu zero. Iar dacă u = c (viteza luminii în vid), atunci relațiile (R) (notate cu (4), (5) în referat) se identifică cu transformările Lorentz-Einstein. Ce părere ai?
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
La prima pagina ai scris;
"cu 1/u (inversul vitezei u) am notat intervalul de timp în care punctul M parcurge o unitate de distanță în raport cu punctul O."
Virgil a raspuns;
Viteza se masoara in metri pe secunda, iar inversul vitezei este secunda pe metru. Atat secunda cat si metrul sunt unitati de masura, asa ca la secunda este gresit sa-i spui intervalul de timp, cand este chiar unitatea de timp. Cred ca fortezi aceasta expresie.
In rest nu vreau sa-ti judec expresiile la care ai ajuns pentru ca sunt scrise intr-o forma greoaie din punct de vedere al notatiilor. Ai urmatoarele situatii, adica;
In sistemul de referinta (O1),ai vehiculul in miscare (M1) Spatiul (S1), timpul (t1), si viteza (v1).
Apoi tot din sistemul (O1), din (M1) privesti miscarile vehicolului (M2) din sistemul de referinta (O2) si vei avea spatiul care este suma dintre spatiul (S1) si spatiul (S2), (M1,S1->M2,S2) =S1+S2;
Apoi ai viteza lui (M2) fata de (M1) care este egala cu suma celor doua viteze astfel; pe care o notam cu
(v1->2) =v1+v2 ;
Deci timpul inregistrat din M1 fata de M2 reprezinta raportul dintre spatiul total dintre cele doua vehicule, si viteza relativa dintre cele doua vehicule.
T(M1->M2)= (S1+S2) / (v1+v2) ;
In mod asemanator se petrec lucrurile daca privesc din M2 catre M1.
Aceste relatii nu tin cont de timpul de observare pentru masurarea distantelor si vitezelor. In cazul distantelor si vitezelor in spatiul cosmic se considera datele respective cunoscute apriori, pentru ca altfel trebuie adaugati timpii de observatie pentru spatii parcurse la determinarea vitezelor cat si timpii de propagare a informatiilor care se face cu viteza luminii.
"cu 1/u (inversul vitezei u) am notat intervalul de timp în care punctul M parcurge o unitate de distanță în raport cu punctul O."
Virgil a raspuns;
Viteza se masoara in metri pe secunda, iar inversul vitezei este secunda pe metru. Atat secunda cat si metrul sunt unitati de masura, asa ca la secunda este gresit sa-i spui intervalul de timp, cand este chiar unitatea de timp. Cred ca fortezi aceasta expresie.
In rest nu vreau sa-ti judec expresiile la care ai ajuns pentru ca sunt scrise intr-o forma greoaie din punct de vedere al notatiilor. Ai urmatoarele situatii, adica;
In sistemul de referinta (O1),ai vehiculul in miscare (M1) Spatiul (S1), timpul (t1), si viteza (v1).
Apoi tot din sistemul (O1), din (M1) privesti miscarile vehicolului (M2) din sistemul de referinta (O2) si vei avea spatiul care este suma dintre spatiul (S1) si spatiul (S2), (M1,S1->M2,S2) =S1+S2;
Apoi ai viteza lui (M2) fata de (M1) care este egala cu suma celor doua viteze astfel; pe care o notam cu
(v1->2) =v1+v2 ;
Deci timpul inregistrat din M1 fata de M2 reprezinta raportul dintre spatiul total dintre cele doua vehicule, si viteza relativa dintre cele doua vehicule.
T(M1->M2)= (S1+S2) / (v1+v2) ;
In mod asemanator se petrec lucrurile daca privesc din M2 catre M1.
Aceste relatii nu tin cont de timpul de observare pentru masurarea distantelor si vitezelor. In cazul distantelor si vitezelor in spatiul cosmic se considera datele respective cunoscute apriori, pentru ca altfel trebuie adaugati timpii de observatie pentru spatii parcurse la determinarea vitezelor cat si timpii de propagare a informatiilor care se face cu viteza luminii.
![avatar](https://2img.net/i/fa/invision/pp-blank-thumb-38px.png)
În cazul acesta probabil ar fi mai bine să nu-ți mai pierzi timpul cu acest subiect. Aștept pe cineva - dacă există - care vrea și poate să analizeze acest studiu de nivel de liceu.virgil a scris:
In rest nu vreau sa-ti judec expresiile la care ai ajuns pentru ca sunt scrise intr-o forma greoaie din punct de vedere al notatiilor.
Pagina 1 din 2 • 1, 2
![-](https://2img.net/i/empty.gif)
» Lucrul mecanic - definitie si exemple (Secţiunea 2)
» Off topic din TRS
» TEORIA CONSPIRATIEI NU ESTE UN MIT...
» Off topic din TRS
» TEORIA CONSPIRATIEI NU ESTE UN MIT...
Permisiunile acestui forum:
Nu puteti raspunde la subiectele acestui forum
|
|